Cursach s'hauria aliat amb el PP per situar les parades de taxi davant Tito's i Pacha
Segons la interlocutòria del jutge instructor, l'Ajuntament de Palma va prohibir el 2006 agafar taxis fora de les aturades ubicades davant les discoteques
![La policia judicial va escorcollar el passat dimarts la discoteca Tito's, entre d'altres establiments propietat de Cursach.](https://static1.ara.cat/clip/2b672435-0ee7-4ca1-b311-137bb14f80b7_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
PalmaEn la interlocutòria que envià Tolo Cursach i Tolo Sbert a la presó, el jutge Manuel Penalva comenta que l'antic regidor de Mobilitat de Palma Álvaro Gijón podria ser darrere del fet que les discoteques Pacha i Tito's tinguin parades de taxi i espai reservat per a estacionament d'autocars al passeig Marítim, la qual cosa els suposa un avantatge respecte als seus competidors.
Segons el document, un dels testimonis del cas revelà dades acreditatives del tracte de favor dispensat a Cursach per la Policia i determinats polítics, que implicava la "concessió de llicències per silenci administratiu", la ubicació d'aparcaments per a autobusos i taxis davant els locals de Cursach o preavisos", entre altres coses; tècniques que l'empresari emprava per monopolitzar l'oci a la Platja de Palma.
Així, a través dels contactes amb el Partit Popular, els homes de Cursach haurien tingut l'ajuda de José Manuel Barquero, subdirector general del conglomerat que suposadament fou "la mà executora dels acords polítics dels quals va emergir la grandesa del grup empresarial". Barquero també era amic íntim de Gijón, segons fa constar el jutge.
Tracte de favor
Un dels favors assolits per Barquero hauria estat, precisament, la ubicació de places d'aparcament, taxis i autobusos just davant les portes de les discoteques de Tito's i Pacha. Segons el jutge, aquest fet "revelaria una clara intenció d'afavorir l'entrada i la sortida de clients als dos establiments i, així, atorgar-los majors beneficis econòmics".
Cal tenir en compte que el decret de l'octubre del 2006 promulgat per l'Ajuntament, aleshores en mans del PP, regulava les parades i prohibia als clients agafar un taxi a qualsevol altre punt del passeig Marítim.
Aquesta és, per Penalva, una "còmoda eina que facilitaria l'accés a la sala", ja sigui a bord de vehicles privats o públics, com l'autobús urbà o "com els autobusos llançadora que eren utilitzats pel grup empresarial per traslladar clients del seu hotel a la seva discoteca".
Així mateix, Penalva considera en la interlocutòria que s'ha pogut corroborar que el "senyor Femenías Reus, també investigat per greus irregularitats en la peça coneguda pel nom d''ORA', ocupava el càrrec de cap de Departament de Mobilitat i Transports, mentre que Gijón tenia la responsabilitat d'aquesta àrea".
L'actual diputat del PP i regidor de Cort està imputat ja en la causa, a més d'estar-hi també pel 'cas ORA' en curs d'investigació.
Polítics sota sospita
Segons fa constar Penalva, el grup Cursach Ocio fa molts anys que controla "amb sorprenent facilitat i eficàcia diversos estaments, institucions, organismes, polítics i policies, que es dobleguen dòcilment als seus interessos”.
L’espiral delinqüencial acabà assenyalant també l’aleshores president del PP de Palma, José María Rodríguez, a qui el jutge Penalva acabà acusant de ser “l’artífex a l’ombra de l’organigrama corrupte” perquè hauria pretès envoltar-se d’un grup d’agents als quals hauria facilitat la col·locació i l’ascens en l’escalafó de la policia.
Així mateix, segons la interlocutòria, Cursach va aconseguir que es paralitzàs l’expedient de caducitat de la discoteca BCM gràcies a la intermediació del director general de Comerç, Miquel Nadal, fet que constitueix una “clara demostració de la capacitat d’influència que exerceix l'organització investigada”.
Segons la declaració d'un policia amb relació als passis VIP als centres esportius de Cursach que s'haurien entregat a canvi de tractes de favor a l'empresari, els directius de Megasport haurien gaudit d'una "relació molt fluïda amb Jaume Matas", així com amb altres institucions i figures polítiques.