“Aprovarem El TIL per imperatiu legal”
Els claustres de 9 centres tomben projectes per manca d’adequació pedagògica
![DIRECTORS Els directors de Primària i Secundària, en una reunió a principi de curs.](https://static1.ara.cat/clip/f5d0e250-be62-4976-b8b9-a382fc98310e_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
PalmaEls directors de Primària han acordat aprovar els projectes TIL “per imperatiu legal”, és a dir, a instàncies del que els obliga la Conselleria d’Educació i en contra del que ja han votat alguns claustres. Així ho decidiren, per unanimitat, en l’assemblea que dugué a terme aquest dijous l’Associació de Directors d’Infantil i Primària de Mallorca (Adipma). Per això la situació, afirmen, és d’“enorme malestar”.
“Els directors volen denunciar la irracionalitat del fet que, de nou, es veuen obligats a aprovar projectes per imperatiu legal en contra de la voluntat dels seus claustres i sense poder tenir en compte els arguments pedagògics que defensen majoritàriament els docents”, explicaren ahir els directors, alhora que tornaren a demanar als representants de la Conselleria d’Educació que negociïn per desbloquejar aquest conflicte enquistat.
La novetat aquest curs és que la darrera paraula sobre els nous projectes TIL per al curs 2014-15 la tenen els directors dels centres, que els han d’aprovar o no una vegada hagin passat per la Comissió de Coordinació Pedagògica, el claustre de professors i el Consell Escolar -minvat ara d’atribucions per part de la LOMQE-.
Els claustres poden votar
La LOMQE atorga als claustres de professors la facultat d’avaluar i aprovar l’adequació pedagògica de tots els projectes del centre. Per tant, tenen també poder de decisió sobre els projectes TIL. Aquest aspecte legal ha estat oblidat per l’Executiu de José Ramón Bauzá en una norma d’inferior rang, l’ordre que fixa el desenvolupament del trilingüisme.
De fet, nou centres han rebutjat ja, en claustre, l’aplicació del TIL per al proper any, amb uns resultats de votació molt contundents. Els IES Can Peu Blanc (sa Pobla), Binissalem, Marratxí, Baltasar Porcel (Andratx), Mossèn Alcover (Manacor), La Ribera (Palma), Damià Huguet (Campos), Son Ferrer (Calvià), Isidor Macabich (Eivissa). També ho han fet, de moment, els CEIP Bartomeu Ordines (Consell), Es Castell (Menorca) i Aina Moll (Palma).
Els claustres de professors no poden opinar ni votar en relació a les graelles horàries, però la LOMQE sí que els permet la potestat de rebutjar els projectes TIL atenent els criteris pedagògics, didàctics i curriculars, com ara atenció als alumnes amb necessitats educatives especials, atenció a la diversitat o qüestions metodològiques.
L’Assemblea de Docents ha elaborat un “manual” d’arguments perquè els professors puguin votar no als claustres, en què es proposa que s’al·legui que el projecte TIL “presenta una rigidesa horària que fomenta una escola tradicional i memorística”, o que “suposa una barrera d’aprenentatge als alumnes amb necessitats educatives”.
Per tant, la situació a final d’aquest curs es preveu que torni a ser exactament la mateixa que es donà a finals del curs passat, quan la majoria dels consells escolars tombaven el TIL, fet que obligava a refer-los, per la qual cosa l’activitat durant l’estiu podria ser intensa.
L’obligació de refer els projectes TIL per al curs que ve ha afegit més tensió als centres, que estan preparant contra rellotge els projectes abans que acabi el termini, el proper 15 de juny, per a tots els cursos de Primària i primer i segon d’ESO.
“La situació és pitjor que l’any passat”, afirma la presidenta de l’Associació de Directors de Primària de Mallorca (Adipma), Joana Maria Mas. Els directors no entenen per què s’han de tornar a canviar projectes que s’han hagut d’anar “adaptant” a les exigències de la Consellera al llarg de tot aquest curs. “És una incongruència pedagògica”, afegeix, ja que s’han de tornar a canviar àrees i horaris, “un autèntic guirigall”.
La tensió a les escoles i instituts torna a nivells màxims aquest final de curs, “amb un mes de retard i amb la pressió d’exàmens i avaluacions finals afegida”, recordà ahir l’Assemblea.