Les Balears només rebran 120 habitatges socials de la SAREB
Només Navarra (25) i el País Basc (81) tendran menys immobles que les Illes, tot i que no se segueix un criteri poblacional sinó de disponibilitat d'habitatges
![Habitatges de Palma.](https://static1.ara.cat/clip/4a5aeab5-559d-4d98-8306-bfe98a91d357_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
PalmaDels 20.768 habitatges acabats per a un ús social que té la Societat de Gestió d'Actius Procedents de la Reestructuració Bancària (SAREB) arreu d'Espanya, a les Illes només n'hi haurà 120 d'identificats, que es mobilitzaran a través d'acords de venda amb la comunitat autònoma i ajuntaments. Aquestes són dades facilitades aquest dimarts per la Delegació del govern espanyol a les Illes, i que denoten que només el País Basc (81) i Navarra (25) se situen per darrere les Balears. Podria succeir, però, que la SAREB i el Govern puguin firmar un acord perquè les Illes adquireixin la totalitat dels habitatges que l'anomenat 'banc dolent' té en propietat a la comunitat, un total de 447.
A més, els 120 immobles queden lluny d'autonomies amb una població menor o similar que la balear: 2.093 a Múrcia, 611 a Cantàbria i 580 a Aragó. Cal recordar que el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, va avançar diumenge que des de l'Estat es mobilitzarien fins a 50.000 habitatges de la SAREB: els 20.768 ja mencionats, 14.000 que es troben ja habitats, però que s'hi vol oferir un programa de lloguer social, i 15.000 més de nova construcció que se situarien en sòl disponible, i que es destinarien al lloguer assequible.
Segons s'ha informat aquest dimarts, el govern espanyol ja ha arribat a acords de venda amb el País Valencià, Galícia i l'Ajuntament de Madrid, i està negociant amb la Comunitat de Madrid, Castella i Lleó i Catalunya. A més, remarquen que tant el repartiment geogràfic d'habitatges i de sòls és asimètric i no se segueix un criteri poblacional, sinó "de disponibilitat dels immobles que posseïen les entitats financeres i van passar a formar part de la SAREB". Un 60% dels habitatges es concentren a la Mediterrània, però principalment al País Valencià, Catalunya i Andalusia.