L'ETT digital Jobandtalent, l’últim 'unicorn' espanyol
El portal d’ocupació madrileny ja es valora en més de 2.000 milions d’euros
![La setmana passada el govern espanyol va aprovar la llei 'start-up' per atreure empreses d'aquest perfil.](https://static1.ara.cat/clip/1598e4dd-2424-4a07-b77f-f8e50b7b3ef6_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
La llista d’unicorns a Espanya s’eixampla. La plataforma tecnològica d’ocupació Jobandtalent ha fet el salt a l’exclusiu i petit grup d’empreses fundades a l’Estat i valorades en més de 1.000 milions d’euros. El cop de sort: una ronda d’inversió de 440 milions d’euros l'1 de desembre que situa la valoració de la companyia en més de 2.000 milions d’euros, segons va explicar l’empresa en un comunicat.
Amb aquesta start-up, Espanya suma ja sis unicorns, un humil ramat si es compara amb la quantitat de tecnològiques que han aconseguit aquest títol a la resta del món, en especial als Estats Units. En aquest club selecte fins ara hi havia les catalanes Glovo (l’aplicació de repartiment a domicili), eDreams (agència de viatges online), Wallbox (empresa de carregadors per a cotxe elèctric) i Letgo (plataforma de compravenda de segona mà), malgrat que aquesta no té la seva seu social a Espanya. La llista d'unicorns espanyols la completa la companyia de mobilitat sota demanda Cabify.
Fa temps que els fons de capital de risc veuen en aquestes tecnològiques una oportunitat d’inversió. En el cas de Jobandtalent, l’última megaronda va ser liderada per Kinnevik, així com Softbank, per bé que també hi van entrar fins a quatre fons d’inversió més. Però qui té el control de la companyia són els fons Softbank, Atomico i Seek.
Presència internacional
Fundada a Madrid l’any 2009 per Juan Urdiales i Felipe Navío, però amb seu social al Regne Unit –el seu principal mercat–, després de la injecció de diners l’objectiu és ampliar els serveis que ofereix. Ara funcionen com una ETT convencional però completament digital. Treballen per a més de 1.000 companyies i destaquen les del sector del transport, el repartiment i la indústria lleugera. A més, té presència en 8 països diferents, entre els quals Suècia, Portugal, Colòmbia i Mèxic. Jobandtalent va tancar l’any 2020 amb uns ingressos de 370 milions d’euros i, segons els càlculs de l’empresa, esperen tancar el 2021 assolint els 1.000 milions, mentre que es marquen la fita dels 2.000 milions d’euros per a l’any que ve.
Ara bé, aquest portal d’ocupació no sempre ha viscut moments dolços. O, com a mínim, no els seus treballadors. L’any 2016 Jobandtalent va fer fora 120 empleats amb l’objectiu d’aconseguir més rendibilitat amb el menor temps possible. Gran part d’aquells treballadors eren personal tècnic i enginyers de programació que vivien a Espanya. Avui, en canvi, la plantilla supera el miler de treballadors però només un 30% resideixen a l’Estat.
Aquella reducció va coincidir amb un canvi en el model de negoci: del clàssic portal web d’una ETT a una firma especialitzada en ofertes laborals de poca qualificació que funciona, sobretot, a través de l’aplicació mòbil. Després d’aquest últim salt al club dels unicorns, el temps dirà si el futur que li espera a la start-up és el creixement a través de noves ampliacions finançades per fons d'inversió o una sortida a borsa.
Fa temps que el govern espanyol treballa per consolidar la presència d’unicorns a Espanya, en especial del sector tecnològic. L’últim pas l’ha fet aquesta mateixa setmana amb l’aprovació de la llei start-up, que amplia els beneficis fiscals i redueix les traves administratives per atraure inversors cap a aquestes societats.
La preocupació principal de l’executiu espanyol és la fuga d’empreses. És a dir, que els unicorns espanyols que van apareixent acabin traslladant la seva seu a l’estranger o acceptant ofertes de compra d’empreses més grans perquè no poden tancar rondes prou importants a l’Estat. De fet, tant Jobandtalent com Letgo tenen la seu a l'estranger (la primera al Regne Unit i la segona als EUA). En el seu moment, l’empresa va justificar el canvi de seu social “pels interessos dels inversors”. Des del ministeri d’Economia insisteixen que els canvis normatius volen ser “beneficiosos” per al conjunt d’empreses amb l’objectiu que els inversors trobin el millor clima per invertir i afavorir.