Malgrat l’augment de vendes, Espanya se situa a la cua de l’electromobilitat a Europa
Els automòbils electrificats animen el mercat postpandèmia
![mercat cotxe elèctric](https://static1.ara.cat/clip/78e67f87-b9c1-4865-a561-99c3ee2f9ac8_16-9-aspect-ratio_default_0.png)
BarcelonaEls cotxes electrificats -elèctrics i híbrids- s’estan convertint en el segment que creix més del mercat automobilístic espanyol, especialment després del primer estat d’alarma pel covid-19. La tendència havia començat abans, però -des de l’esclat de la pandèmia- s’ha accelerat. Un exemple. Seat va començar a electrificar la seva gamma només fa uns mesos amb els primers models híbrids. Aquesta mateixa setmana la companyia explicava que aquests models, precisament, són els que han impulsat les vendes entre el gener i el juliol. I l’aspiració de la marca catalana -per això participa en el projecte de planta de bateries-és convertir la fàbrica de Martorell en la constructora del cotxe petit i assequible elèctric pur per a totes les marques del grup Volkswagen, segons ha verbalitzat diferents vegades el seu president, Wayne Griffiths.
Però malgrat el creixement del mercat dels vehicles electrificats, el cert és que Espanya se situa molt a la cua d’Europa en electromobilitat, tant pel nombre de cotxes que es venen com pels punts de recàrrega pública que hi ha, segons denuncia la patronal dels fabricants espanyols, Anfac.
Aquesta patronal elabora periòdicament un baròmetre de l’electromobilitat que té en compte diversos aspectes, com la venda de cotxes elèctrics i híbrids, la penetració del seu ús, els punts de recàrrega que hi ha, i altres. En aquest baròmetre Catalunya surt ben situada entre les comunitats de l’Estat, però Espanya surt molt mal parada quan es compara amb els altres estats de la Unió Europea.
Aquest baròmetre d’Anfac dona una puntuació a cada territori tenint en compte els diferents aspectes analitzats. A Espanya, la millor puntuació és per a Madrid (28,4), seguida de les Balears (26,8) i Catalunya (24). Unes puntuacions molt distants de les comunitats amb menys electromobilitat, com Extremadura (12,7) o Andalusia (13,2).
Però quan el mateix criteri s’aplica per analitzar els diferents estats europeus, els suspens és clar. Espanya és el tercer per la cua, amb només 20,9 punts, i només supera la República Txeca (14,3) i Hongria (18,7), i queda lluny de la mitjana de la Unió Europea, que se situa en 44,5 punts. Però encara queda més lluny dels països capdavanters: Noruega (298,5), Països Baixos (122,8) i Alemanya (62,7).
Cotxes més nets
Però que el mercat d’elèctrics i híbrids creix ho deixen clar les dades. A Catalunya, al mes de juny, les matriculacions dels denominats cotxes nets -elèctrics purs, híbrids i de gas- van triplicar les vendes de dièsel, quan un any enrere les vendes d’uns i altres estaven igualades. I en l’últim any les vendes de cotxes de gasolina es mantenen, no creixen. Per fer-se’n una idea, el juny de l’any passat es van vendre a Catalunya 2.291 cotxes amb motor dièsel i 2.305 cotxes amb motors alternatius més nets. El juny d’aquest any les vendes de dièsel han caigut a només 1.390 unitats, mentre que les de cotxes nets s’han enfilat fins a les 4.103 unitats.
En volum, però, els híbrids són els turismes que tenen més bona acollida dels consumidors. També les marques han potenciat la seva oferta. De fet, les dades del juny mostren que ja un de cada cinc cotxes que es venen és híbrid. En els últims dotze mesos s’han matriculat a Catalunya 27.019 cotxes híbrids, quasi 5.000 més que dièsel, que van ser 22.093 turismes.
L’assignatura pendent, però, són els punts de recàrrega. Segons la patronal Anfanc, a Espanya només hi ha 11.517 punts públics de recàrrega, quan l’objectiu marcat per al 2025 és superar els 110.000 i per al 2030 assolir els 360.000 punts. Catalunya és la comunitat amb més punts de recàrrega, amb 3.282, seguida de Madrid amb 1.408 i les Balears amb 847.
Però el problema no és només la quantitat de carregadors, sinó la seva capacitat, que condiciona el temps que el cotxe ha d’estar aturat. Segons Anfac, només un 8% dels punts de recàrrega a Espanya són de més de 50 kW i només n’hi ha 60 d’almenys 250 kW. Per entendre com condiciona aquest aspecte, un carregador d’almenys 250 kW permet recarregar el 80% de la bateria en un període de 10 minuts a un quart d’hora. Els carregadors d’entre 50 i 250 kW ho fan entre 27 i 40 minuts, i els de 22 a 50 kW entre una hora i vint minuts i tres hores. Els carregadors de menys de 22 kW (que són els que n’hi ha més) triguen entre 3 i 19 hores.