3,8 milions de vides s'haurien salvat amb vacunes als països pobres i més restriccions anticovid
Un estudi a la revista 'Nature' analitza les conseqüències de l'acaparament de dosis als països rics i l'aixecament de mesures contra la pandèmia
![Vacunació contra la covid-19 en una imatge d'arxiu](https://static1.ara.cat/clip/55f50adf-3a01-4999-9029-7154a537317c_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
BarcelonaA finals de l'any passat, gairebé la meitat de la població mundial havia rebut dues dosis de la vacuna contra el covid-19. Però la diferència en els percentatges de vacunació segons els països eren abismals: als rics, un 75% de persones havien estat vacunades, mentre que en alguns països pobres la proporció no arribava al 2%. Les dades no només evidencien el fracàs del programa Covax (Fons d'Accés Global a Vacunes contra el Covid-19), sinó que també serveixen per predir què hauria passat si no hi hagués hagut un acaparament de dosis als països desenvolupats, amb reiterats incompliments de les promeses de distribució de vacunes a la resta del món o l'enviament de remeses a punt de caducar. Segons un estudi publicat el 27 d'octubre a la revista Nature Medicine, una vacunació més equitativa, sumada a un allargament de les restriccions contra la pandèmia, hauria pogut evitar 3,8 milions de morts per covid al món (del total de 6.600.791 registrats fins ara).
L'estudi, a càrrec de l'epidemiòleg Sam Moore i altres investigadors de la Universitat de Warwick, a Anglaterra, es basa en models matemàtics en què s'han creuat dades de 152 països, tant pel que fa a la mortalitat del coronavirus com a la disponibilitat de vacunes. L'estimació indica que s'haurien pogut salvar 1,3 milions de vides si les dosis s'haguessin distribuït d'una manera més equitativa –segons les necessitats i no la riquesa dels països– al llarg del 2021 i assenyala que la xifra podria pujar fins als 3,8 milions si els països rics haguessin mantingut durant més temps mesures per reduir la transmissió del virus, com les limitacions d'aforament i l'obligatorietat de les mascaretes.
Prioritats nacionals i globals
Els càlculs se centren en les provisions de vacunes i no tenen en compte altres factors com la capacitat d'emmagatzematge o l'administració de dosis. Però els resultats quadren amb un estudi previ a The Lancet (juny del 2022) encapçalat per Oliver Watson, de l'Imperial College London. En aquest cas, es concloïa que un 45% de les morts per covid als països amb menys recursos es podrien haver evitat si haguessin rebut un 20% de la vacunació a finals de l'any passat, un dels objectius marcats en el marc del programa Covax. Una millor distribució, conclou Moore, també hauria pogut alentir l'aparició de noves variants de coronavirus. L'investigador admet que no és realista pensar en països enviant remeses abans d'haver vacunat la pròpia població, però defensa trobar un camí intermedi. "Els països del primer món podrien vacunar tota la població de més de 60 anys per protegir els més vulnerables abans d'ajudar altres nacions".
Segons l'estadística d'Our World in Data, ara mateix un 68,2% de la població mundial té almenys una vacuna, un percentatge que als països menys rics cau fins al 23,4%. L'Organització Mundial de la Salut (OMS) ha avisat força vegades de les conseqüències d'aquesta desigualtat i va arribar a alertar a principis de l'any passat d'un "fracàs moral catastròfic" que costaria milions de vides. En declaracions a Nature, Watson defensa que un cop s'han assumit àmpliament els pitjors pronòstics, tenir una estimació de les xifres de morts que es podrien haver evitat hauria d'ajudar a millorar la gestió de futures pandèmies.