Evacuats amb èxit els catalans atrapats en una zona de guerra a Etiòpia
Els turistes han estat rescatats amb helicòpter i s'espera que arribin a casa dilluns
![Vista aèria de la ciutat de Lilabela a la regió Amhara, de Etiòpia.](https://static1.ara.cat/clip/a3ff3c11-ef3b-4894-b342-56875845e64e_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
Bobo-Dioulasso (Burkina Faso)Els turistes catalans i espanyols que havien quedat atrapats a Etiòpia per l'alçament de la milícia Fano, a la regió d'Amhara, han estat evacuats amb èxit. Així ho han confirmat a l'ARA els familiars dels turistes. Un helicòpter militar els ha anat a buscar i els ha traslladat a la ciutat de Bahir Dar, per anar després a la capital etíop d'Addis Abeba. El grup ja té reservats bitllets de tornada per volar cap a Catalunya. "Encara no tenim el detall del vol, però segurament arribaran a Espanya prèvia escala europea dilluns al matí", ha dit el director de l'agència Kananga, Jonás Baños.
“He parlat amb la meva mare per SMS i m’han dit que ja són a un hotel a la ciutat de Bahir Dar”, diu a l'ARA la Mar, filla de la Núria, una de les turistes atrapades. “L’únic que sé és que ara es troben bé”, explica la Mar, més alleugerida. Els últims dies, assegura, han estat un malson. L'agència de viatges que va organitzar el viatge, amb seu a Barcelona, també havia confirmat a primera hora d'aquest matí de divendres, que l'operació d'evacuació era imminent. Finalment, el rescat s'ha dut a terme divendres al matí i, segons Baños, divendres a la tarda estaven en una zona més segura i controlada pel govern etíop, on descansaven "en un molt bon hotel". Es preveu que volin dilluns cap a casa prèvia escala a Roma o Frankfurt.
La regió d’Amhara, on actualment hi ha aquest grup de turistes, està considerada des del 2 d'agost com una zona “d’alt risc” i “a evitar” per al turisme. El dia 4 d'agost, el Parlament d’Etiòpia va declarar l’estat d’emergència en aquesta regió del nord-oest del país després que la milícia Fano n'aconseguís el control. Va ser just en aquests dies que la furgoneta on viatjaven els turistes catalans va ser aturada a la carretera per membres d'aquesta milícia i van haver de traslladar-se a un allotjament, on ja feia vuit dies que estaven atrapats. A través dels seus familiars i de contactes amb la premsa, els turistes havien denunciat la seva precària situació, l'escassetat d'aliments i la preocupació perquè s'estaven quedant sense medicaments.
Tensions amb el govern central
Fano és una milícia amhara que havia donat suport a l’exèrcit federal i la Força Especial d’Amhara –força paramilitar regional– durant el conflicte civil que va començar el novembre del 2020 a la regió de Tigre, que limita amb la regió Amhara, on són els turistes. Fa només sis mesos que es va decretar l'alto el foc i es van signar els acords de pau a Pretòria (Sud-àfrica), el 3 de novembre del 2022.
La tensió a la regió Amhara –l'ètnia amhara és la segona més gran del país, després dels oromo–ha anat creixent des que, a principis d'abril, el govern federal va decidir dissoldre totes les milícies regionals per integrar-les al govern regular.
El primer ministre del país i Nobel de la pau 2019, Abiy Ahmed, que pertany a l'ètnia oromo, majoritària al país, volia crear un exèrcit unificat i evitar el risc que alguna regió ètnica repetís l'intent de secessió que va fer Tigre el 2020. Però la milícia Fano, que té el suport de la població local amhara, i que havia lluitat al costat de l'exèrcit federal durant el conflicte de Tigre, es va negar a entregar les armes.
Una regió en conflicte
Nous mesos després dels Acords de Pau signats a Pretòria (Sud-àfrica) que van posar fi a dos anys de guerra a la regió de Tigré (nord d’Etiòpia), les milícies FANO s’han revoltat contra l’exèrcit federal etíop a la regió d’Amhara. Les FANO són unes milícies informals i populars que no compten amb una estructura sòlida però sí amb un grup de voluntaris. Abiy Ahmed va declarar la setmana passada l’estat d’emergència a la regió i va anunciar tocs de queda a diferents ciutats.
Ahmed Abiy, líder del Partit de la Prosperitat, va arribar al poder l'abril del 2018. Al maig del mateix any va firmar un acord de pau amb Eritrea (un conflicte fronterer que dura des que aquesta es va federar a l’Imperi Etíop el 1952) pel qual se li va concedir el Premi Nobel de la Pau al 2019. El 4 de novembre del 2020 i tant amb el suport de l’exèrcit d’Eritrea com de la gendarmeria i milícies de les regions d’Amahara i Àfar, Abiy va ocupar la regió del Tigre i es va enfrontar amb el Front Popular d’Alliberament de Tigre (TPLF en les seves sigles en anglès). Però, les milícies d’Amhara, on també hi havia les FANLO, van lluitar pels seus propis interessos i ocupar el Tigré Occidental, un territori encara en disputa i reclamat per les dues ètnies.
Human Rights Watch va denunciar en un informe que les forces de seguretat d’Amhara i havien comès crims de guerra i una neteja ètnica contra la població del Tigré Occidental. Almenys 600.000 persones van ser assassinades només amb dos anys i milers de persones es van haver de refugiar a la veïna Sudan.
Etiòpia és un estat organitzat a través del federalisme ètnic. Això significa que cada regió està delimitada per les ètnies majoritàries tot i que n’hi ha moltes més. La Constitució que va entrar en vigor el 1995 reconeix que cada regió té el seu propi govern d'acord amb la seva identitat i fins i tot la mateixa policia.
L’ambaixada espanyola a Addis Abeba va actualitzar el 2 d’agost les recomanacions per viatjar a aquest país de l’Àfrica Oriental. Actualment és una regió considerada com a zona “d’alt risc” i “a evitar”. Jonás Baños, director de l’Agència Kananga, havia dit a Efe que no tenien “cap avís que això pogués passar” i que no era la primera vegada que feien aquesta ruta.