L'excavació de Puigpunyent va començar en els anys 50, quan Guillem Rosselló Bordoy, l'exdirector del Museu de Mallorca, va excavar el 50% dels dos talaiots de Puigpunyet, ja que eren molt pobres de material, i no van avançar més en el tasques. Fa un parell d'anys l'Ajuntament de Puigpunyent va netejar els jaciments perquè estaven en espai públic. En veure'n l'estat, van decidir fer-hi alguna cosa més i enguany, després d'aconseguir la subvenció del Consell de Mallorca, vam començar les tasques per habilitar la zona per visitar el lloc tant per l'exterior com per l'interior.
Troben una espasa del 1200 abans de Crist a Puigpunyent
Jaume Deyà, un dels directors del projecte, assegura que el descobriment pot suposar un nou avanç en l'estudi de la població de les Illes Balears durant l'època talaiòtica
![Espasa del l'any 1200 abans de Crist que han trobat en el talaiot de Puigpunyent. / JAUME DEYÀ](https://static1.ara.cat/clip/4c028f73-4850-4072-993f-43e5553ffff7_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
PalmaL'equip d'arqueòlegs que treballa al talaiot del serral de les Abelles de Puigpunyent ha trobat durant l'excavació una espasa de bronze de l'any 1200 abans de Crist. Jaume Deyà, un dels directors del projecte, ha assegurat que no esperaven fer una troballa així, ja que només estaven fent una tasca de neteja per poder obrir el talaiot al públic.
"Fins que hem trobat l'espasa, el talaiot no estava donant gaire material de l'època, ja que només havíem trobat deu restes de trossos de ceràmica i alguns ossos d'animals", ha explicat. Deyà diu que a Mallorca s'han trobat més espases, però que no se n'ha pogut extreure gaire informació, ja que les han trobades per casualitat o durant excavacions molt antigues que no tenien experiència en aquest àmbit.
Segons les primeres investigacions dels arqueòlegs, tot apunta que l'espasa no tenia un ús militar, sinó que tenia una funció simbòlica. "A partir d'aquesta espasa hem pogut saber que hi va haver una destrucció intencionada del talaiot, ja que en el final de la cultura talaiòtica van deixar de ser simbòlics. En aquell moment tancaven o destruïen els talaiots de manera ritual posant unes ofrenes dins per mostrar el poder i el respecte de la família i, precisament, l'espasa era un dels obsequis que es feien". Aquest descobriment pot suposar un nou avanç en l'estudi de la població que residí a les Illes Balears durant aquella època, assegura Deyà.
Aquesta troballa és la segona que es fa durant la setmana després que dijous es localitzàs a Inca la cinquena fita de la llegua castellana que a mitjan segle XIX s'instal·là per mesurar la distància entre Palma i Alcúdia.