L’enquesta del CIS revela una dada important, que permet entendre, en gran part, el perquè de l’alt grau d’indecisió: el 56% dels electors de les Balears no sent simpatia per cap partit polític illenc. L’únic que supera el 10% és el PSIB (14%), seguit del PP (7,8%) i MÉS per Mallorca (5,4%). Per tant, el context electoral és el d’una majoria social antipàtica davant les opcions polítiques, que se suma a l’abstenció. Com ja va explicar l’ARA Balears, existeix el risc que, per primera vegada a les Illes, hi hagi més votants que quedin a casa que els que acudeixin a les urnes. La tendència des del 2003 és a l’alça, amb un augment de deu punts, fins a arribar al 46,07% del 2019. Tant la indecisió com l’abstenció són els grans enemics de l’esquerra perquè la balança no es decanti a una majoria del PP i Vox. S’hi podria sumar El Pi, però caldria veure la fórmula que s’utilitzaria.
Els partits, a la caça dels indecisos per un 28-M en què tot està enlaire
Un de cada quatre electors encara no sap a qui votarà, i les formacions s’esforcen per penetrar-hi. Els líders del PP i UP (Feijóo i Díaz) participen en els mítings centrals dels partits en els dies clau abans de les eleccions
![El 25% dels electors de les Balears encara no té clar a qui votarà el 28 de maig, i els darrers dies de campanya són clau per atreure’ls.](https://static1.ara.cat/clip/0ca65916-de3a-488b-b3e5-99bf381f29a7_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
Palma“La darrera setmana de campanya s’han de deixar ben clars els teus missatges i les mesures clau que proposes. S’ha de repetir el doble de vegades i les que facin falta per arribar a tots”. Així resumeix el secretari d’organització de Podem, Alejandro López, com afronta la coalició els darrers dies de la campanya per aconseguir, per una banda, convèncer els abstencionistes, i per l’altra, atreure els indecisos. Aquest darrer punt és important, ja que segons la darrera enquesta del Centre d’investigacions Sociològiques (CIS) de l’11 de maig, a les Balears hi havia un 21,8% d’indecisos, és a dir, una de cada cinc persones no sabia a qui votaria a dues setmanes de les eleccions. Així i tot, el politòleg i membre de Passes Perdudes, Guillermo Bezzina, augmentaria el percentatge fins al 25%, en un context en què, segons les enquestes, encara tot està enlaire.
És una situació normal? D’entrada, sí. “Des del 2015, amb la ruptura del bipartidisme, l’oferta política ha augmentat, cosa que pot generar més dubtes a l’hora de votar, i més quan es té un desconeixement de la política o un cert desencís”, argumenta Bezzina. És per això que les campanyes són cada vegada “més importants”, ja que els ciutadans “decideixen el seu vot en el darrer moment, fins i tot el mateix dia dels comicis”. De fet, el 2019 quasi un de cada tres electors de les Illes va decidir el seu vot a la campanya electoral, segons el CIS. L’esquerra és el sector ideològic més afectat per la indecisió i per l’abstenció, ja que té un votant més “crític” que el de la dreta, i que es regeix més per la rendició de comptes i el càstig electoral, “com el cas de MÉS per Mallorca el 2019”, quan va baixar de sis a quatre diputats.
La recerca del votant indecís és la darrera de les passes dels partits al llarg de la campanya. El politòleg explica que es comença amb un intent de retenir el propi electorat, per després endinsar-se en els abstencionistes, desmobilitzar el sector contrari i, finalment, cercar el canvi de vot. Així i tot, es veuen grans diferències entre l’esquerra i la dreta. Conscients que només poden governar si és en bloc i que cadascú ha de tenir el seu espai, els partits del Pacte no apel·len a la crisi viscuda pel català a la sanitat i pel patrocini turístic al Reial Mallorca. Al contrari. Segons Bezzina, hi ha un pacte de no-agressió: “Hi tenen més a perdre que a guanyar, és una estratègia conservadora de no cometre errors i no robar molt d’electorat”.
Només hi ha alguns retrets per part de MÉS, per marcar perfil en l’àmbit de l’habitatge, a l’hora de rebaixar l’eufòria del PSIB i UP per la llei estatal que es va aprovar el passat 18 de maig, amb la crítica que es limita el creixement del preu del lloguer, i no el preu en si mateix. A més, per desmobilitzar l’electorat del PP més moderat, aquell que compartiria amb El Pi o fins i tot amb alguna part del PSIB, les tres formacions proclamen contínuament que Marga Prohens només podrà governar de la mà de Jorge Campos. En canvi, Prohens, que “ha de robar vots a Ciutadans i l’extrema dreta per governar en solitari, apel·la molt més al vot útil”.
-
Guillermo Bezzina (politòleg)
"El 2019, el 30% dels electors va decidir el vot durant la campanya electoral: és important fer arribar el missatge"
-
Alejandro López (Unides Podem)
"La presència de Díaz és un missatge als indecisos per dir que anam junts. És el que es vol escenificar a escala estatal"
-
Lluís Apesteguia (MÉS per Mallorca)
"Ens diferencia de la resta de partits d’esquerra la claredat dels missatges, que pot ser decisiva per atreure els indecisos"
-
Cosme Bonet (PSIB)
"Hem incorporat el missatge de la mobilització en el discurs, més clau que mai pel perill de la ultradreta"
-
Antoni Costa (PP)
"Els nostres votants estan molt mobilitzats després de vuit anys de govern d’esquerres. A la dreta hi ha ganes de canvi"
-
Xisca Mora (El Pi)
"És important mostrar que hi hagi un partit d’aquí, que no depengui de partits estatals, ja que ens allunya de les institucions"
-
Juanma Gómez (Ciutadans)
"Molta gent no té decidit el vot perquè no confia en el discurs de PP i PSIB, que estan entregats als seus socis
De Yolanda Díaz al decreixement
Les Balears són una mena d’oasi per a Unides Podem, comparat amb el que s’ha viscut a l’Estat amb les bregues entre la vicepresidenta segona del govern espanyol, Yolanda Díaz, i la direcció de Podem per les quotes de poder dins la plataforma electoral Sumar. També és cert que en els darrers dies la “sagnia” entre els dos sectors s’ha frenat, per arribar a les eleccions amb la imatge d’un partit unificat. A les Illes, hauran vingut a fer campanya la secretària general de la formació morada i ministra de Drets Socials, Ione Belarra; la ministra d’Igualtat, Irene Montero; l’exlíder del partit, Pablo Iglesias, i la mateixa Díaz. En el cas de la impulsora de Sumar, haurà estat el 25 de maig, tres dies abans de les eleccions.
“És la líder més ben valorada, atreu el vot jove, i és una mostra per deixar clar que anam junts. A les Illes s’escenifica el que es vol fer a escala estatal”, remarca Alejandro López. A més, “no és el mateix” fer campanya aquí, on Unides Podem governa i es necessita retenir-lo, que en altres comunitats. És un missatge als indecisos, especialment als treballadors, i encara més de l’hostaleria, “un sector molt nostre”. “Dimarts 23 és el darrer dia per publicar enquestes, així que tots els actes posteriors tenen molta més influència”, destaca Bezzina. El president del PP estatal, Alberto Núñez Feijóo, ha elegit el 24 per visitar les Illes, una comunitat on poden revertir el color polític després de vuit anys.
Per la seva banda, el coordinador de MÉS, Lluís Apesteguia, ha posat en relleu que la seva ha estat una campanya “centrada en els valors tradicionals del partit: model econòmic, protecció del territori, la lluita per l’autogovern i la llengua”. Els ecosobiranistes han posat molt més èmfasi en el decreixement turístic que Unides Podem i el PSIB. “Ens diferencia de la resta de partits d’esquerra la claredat dels plantejaments, que pot ser decisiva per atreure els indecisos”, explica.
“El PP no parla d’economia”
“En aquesta campanya el PP no parla d’economia, i potser a les Balears no és el seu tema principal perquè les dades macroeconòmiques són bones i el Govern fa temps que treballa amb sindicats i patronals. El PSIB ha vist que ha de tenir calmat el sector econòmic i l’hoteler, és una lliçó apresa dels Pactes de Progrés de Francesc Antich, ja que així no es dona munició a la dreta”, sosté Bezzina. La campanya dels socialistes s’ha centrat en tres àmbits: la situació econòmica –destaquen contínuament els convenis d’hostaleria, comerç i residències–, els drets socials i amb la mateixa presidenta Francina Armengol. “Té un alt grau de coneixement i valoració”, explica el secretari d’organització, Cosme Bonet. En aquesta darrera setmana el PSIB incorpora el missatge de la mobilització, “més important que mai pel perill de la ultradreta”.
“Els nostres votants estan molt mobilitzats”, apunta per la seva banda el que fins ara ha estat el portaveu parlamentari del PP, Antoni Costa. Després de vuit anys de govern d’esquerres, l’electorat de dretes “té ganes de canvi”, i per això la campanya del PP se centra molt més a gratar vots d’altres partits. Han tingut dos grans temes en els darrers dies: els impostos i l’ocupació –que és una de les banderes de Vox– o defensa de la propietat privada. A diferència d’Isabel Díaz Ayuso, no han utilitzat la polèmica d’EH Bildu i la presència d’exetarres a les llistes, mentre que l’extrema dreta illenca sí que ho ha fet.
I d’un PP que vol mostrar una alternativa de govern a un Pi que vol fer valer el centre polític. “La nostra estratègia sempre serà la mateixa, tant per arribar als abstencionistes com als indecisos: mostrar la importància que hi hagi un partit d’aquí, sense dependència de partits estatals, que fa sentir-se allunyat de les institucions”, assenyala la vicepresidenta de la formació regionalista i batlessa de Porreres, Xisca Mora. El Pi duu a terme una campanya molt crítica amb el Govern d’Armengol, i Bezzina apunta que està fent “malabarismes”: vol impulsar un pacte per combatre la sobrepoblació, al mateix temps que proclama que “s’ha d’estimar el turisme”, que n’és una de les grans causes.
Tant El Pi com Ciutadans juguen al mateix, és a dir, a posicionar-se com el partit de centre que pot allunyar PP i PSIB “dels extrems”. Aquest lloc central en el tauler polític és el que, per norma general, té més indecisió a l’hora de votar, indica el politòleg. De fet, avui dia hi hauria fins a quatre partits en aquest espai, amb característiques diferents, que lluiten per part d’aquest electorat: El Pi, Ciutadans, PSIB i PP. Mentre que Xisca Mora reivindica la necessitat de “recuperar la identitat i separar-se del bipartidisme”, el cap de campanya del partit taronja, Juanma Gómez, sosté que, tot i haver de lluitar contra unes enquestes que no els donen representació, Ciutadans és “un partit necessari”. “Molta població no té decidit el vot perquè no confia en el discurs del PP i el PSIB, entregats als socis. Nosaltres ni ens hi identificam ni ens hi veim”, apunta.