Penjar una foto del conseller cap per avall no és motiu de sanció
Una sentència de València considera que preval la llibertat d’expressió dels directors a “l’obediència” a un polític
![SÍMBOLS I LLIBERTAT
El TSJV considera que el director sancionat actuà expressant una discrepància. A la dreta, els símbols prohibits als cenctres educatius balears.](https://static1.ara.cat/clip/1f157016-97a0-4a7d-b1a2-9da19ac8a079_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
PalmaEl Tribunal Superior de Justícia de València ha donat la raó al director d’un Institut d’Ensenyament Secundari de la localitat alacantina de Montfort que va consentir que es penjàs una foto cap per avall de l’aleshores conseller d’Educació, Alejandro Font de Mora (Partit Popular), amb la frase “ persona non grata ” escrita en anglès al vestíbul del centre educatiu. José Luis Santiago era director de l’IES Las Norias quan el claustre de l’institut decidí penjar el retrat del conseller del PP per protestar contra la decisió de la Generalitat valenciana d’impartir l’assignatura d’Educació per la Ciutadania en anglès com a mostra de rebuig velat a la iniciativa del govern de José Luis Rodríguez Zapatero.
El director va ser expedientat i sancionat amb 20 dies de suspensió de càrrec, feina i sou per part de la Conselleria d’Educació del PP, que considerà que els fets suposaven una “greu desconsideració respecte dels superiors”. Santiago considerà que la Generalitat s’excedia en la resolució de l’expedient i traslladà els fets als jutjats Contenciosos Administratius, que varen resoldre a favor seu.
En primera instància, el Jutjat Contenciós Administratiu número 1 d’Alacant anul·là la sanció de suspensió de feina i sou del director i condemnà l’administració a indemnitzar-lo pels danys i perjudicis ocasionats. Però la cosa no quedà aquí i la Generalitat valenciana, no satisfeta amb la resolució, decidí presentar un recurs d’apel·lació que, tanmateix, el TSJV desestimà. Els fets succeïren l’any 2008 i la sentència del TSJV va arribar el mes de juny passat, amb un vot particular contrari al dictamen de la Sala Contenciosa Administrativa.
La sentència del TSJV conclou que la sanció imposada per la Generalitat va vulnerar el dret del director a la lliberat d’expressió. En aquest sentit, apunta que l’actuació del sancionat va estar dins els límits d’aquest dret fonamental sense atemptar al dret a l’honor del conseller. Segons el Tribunal, “ens trobam davant la mera exteriorització d’una radical discrepància enfront de determinades actuacions adoptades per l’administració pública valenciana en matèria educativa”. És més, considera que l’actuació del director “estava plenament emparada en el legítim exercici de la seva llibertat d’expressió davant el càrrec públic que es considerava responsable directe de la situació”.
Els directors poden criticar
La sentència del Superior valencià tomba el recurrent argument -també molt utilitzat per part del Govern balear en referència a les actuacions dels directors de les Illes durant el conflicte educatiu d’aquesta legislatura- de la “relació jeràrquica funcionarial de dependència” entre el director i el conseller d’Educació.
L’apel·lació de la Generalitat posava esment als “límits que imposa la condició de funcionari docent del director del centre” a la llibertat d’expressió. Pel TSJV, basant-se en jurisprudència del Tribunal Constitucional, “dependrà del tipus de funcionari”, de manera que conclou que no és el mateix un membre d’un cos de policia, “subjectes a una estructura jeràrquica que inclou entre els seus ingredients el deure d’obediència”, per la qual cosa les crítiques públiques es veuen “més restringides”, que un docent.
No només això, sinó que davant l’argument de la Generalitat que el director és el “representant de l’administració al centre”, la sentència diu que “l’administració educativa és un concepte més ampli que el cenyit a un conseller d’Educació”. És més, considera que no es troba “davant un funcionari jeràrquicament superior, sinó davant un càrrec polític”. I recorda que el TC ha dit que els càrrecs polítics han de “tolerar les crítiques que es facin a la seva conducta”, a més del “valor preponderant de les llibertats en relació amb l’activitat política en una societat democràtica”.