PSIB: de les retallades de Bauzá al problema de l’accés a l’habitatge
Els socialistes deixen de banda la retòrica i se centren en 140 mesures concretes
![PSIB: de les retallades de Bauzá
Al problema de l’accés a l’habitatge](https://static1.ara.cat/clip/0d6850ce-0398-4675-b0b9-bf2858eb3688_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
PalmaLa distància entre els programes del PSIB del 2015 i del 2019 està marcada per l’entrada dels socialistes en el Govern, la qual es va produir després d’una legislatura de retallades i lleis polèmiques per part de José Ramón Bauzá, així que bona part dels compromisos del PSIB l’any 2015 anaven dirigits a revertir les polítiques del Govern popular, mentre que els del 2019 recullen el fet que hi ha problemes, com l’habitatge, que no només no s’han solucionat, sinó que s’han agreujat. Les diferències d’estil també hi són evidents: el programa per al 26-M s’allunya de la retòrica que exhibia el del 2015 i se centra a enumerar 140 mesures concretes.
L’habitatge ja va tenir una presència important en el programa del PSIB del 2015 (48 mencions). Encara que els esforços es dirigien a lluitar contra l’urbanisme del PP i la defensa del territori, també se subratllava la necessitat d’augmentar els lloguers socials. Però aquest tractament de la qüestió queda lluny dels plantejaments actuals sobre l’accés a un habitatge.
Mentre que el programa d’enguany s’enceta amb el capítol dedicat a territori, sostenibilitat i transició ecològica, el primer punt del 2015 es va centrar en la lluita contra la desigualtat social. La factura de la crisi econòmica era encara molt recent i calia oferir mesures en contra de les seves conseqüències, sobretot pel que feia als serveis públics. Si el programa de fa quatre anys esmentava la paraula ‘igualtat’ fins a 37 vegades, en el de 2019 només es troba 13 pics. El mateix passa amb els conceptes de ‘pobresa’ (18 mencions el 2015 i només tres el 2019), ‘benestar’ (20 mencions el 2015 i set el 2019) o ‘desigualtat social’ (19 mencions el 2015, envers quatre el 2019). I si els socialistes parlaren fins a 16 vegades de les retallades en els serveis públics en el programa de fa quatre anys, en el d’enguany només ho fan dues: per destacar la recuperació de la sanitat i per recordar els drets que es varen perdre durant el Govern de Bauzá.
Pel que fa a l’educació, el Tractament Integrat de Llengües (TIL) era un dels elements fonamentals en les propostes del 2015, on s’assenyalava fins a quatre vegades que el PSIB el derogaria, tal com va passar. Que Bauzá era el gran enemic a contrarestar ho demostren les 37 mencions que hi havia en el programa que donà el Govern a Francina Armengol (enguany el seu nom no hi apareix). La gran aposta educativa dels socialistes quatre anys després no es desmarca de la d’altres partits, com el PP, Unides Podem i MÉS per Mallorca: que l’educació 0-3 sigui gratuïta i universal.
Quant a la llengua pròpia, el català només apareix una vegada en el programa socialista del 2019, concretament en el punt 22 (de 140), en el qual s’afirma que es continuarà “defensant i impulsant l’ús del català”, sense concretar cap mesura. En canvi, el 2015 es va reivindicar el català de manera molt més ferma per fer front a les polítiques de l’Executiu dels populars.
En l’apartat de la sanitat, l’eliminació de les polítiques de retallades de José Ramón Bauzá també va marcar els objectius dels socialistes fa quatre anys. Superada aquella època, el PSIB planteja per a la propera legislatura reduir llistes d’espera, ampliar cartera de serveis i obrir nous centres.
Els nous temps també han obligat els socialistes a incrementar l’espai dedicat al col·lectiu LGTBI i, sobretot, al feminisme, un moviment que ha demostrat la seva força i que ha marcat l’agenda dels partits polítics els darrers anys. Però crida l’atenció que les mencions a la violència de gènere siguin escasses (només n’hi ha dues) i de caràcter general.
UN PROGRAMA AMB CENT PROPOSTES MENYS QUE EL 2015 PER AL CONSELL
El programa del PSIB per al Consell de Mallorca ha alleugerit sensiblement el nombre de propostes respecte de les eleccions anteriors. La llista encapçalada per Francesc Miralles el 2015 va elaborar un total de 240 mesures per a la institució insular, mentre que la candidatura de Catalina Cladera n’ha presentades 140. La principal novetat respecte de la legislatura passada és que s’hi inclouen propostes en matèria de turisme, ja que el Consell assumí les competències de promoció turística l’1 d’abril de 2018. El programa de Cladera inclou un pacte pel turisme sostenible i reclamar al Govern les competències d’ordenació turística.
En el cas de l’Ajuntament de Palma, no ha estat possible fer-ne la comparativa. Malgrat els requeriments de l’ARA Balears, el PSIB no ha facilitat el programa dels passats comicis.