Armengol presenta a Londres el pla per fomentar el retorn dels joves illencs que treballen a l'estranger
El programa es va posar en marxa fa un mes i espera aconseguir que 500 emigrats puguin tornar a les Balears
![La presentació ha tengut lloc en el Meliá White House de Londres.](https://static1.ara.cat/clip/bcd3ab64-a1e1-4ecd-befd-fd28e1efba22_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
PalmaLa presidenta del Govern de les Illes Balears, Francina Armengol, juntament amb la vicepresidenta del Govern, Bel Busquets, i el conseller de Treball, Comerç i Indústria, Iago Negueruela, s’han reunit a Londres amb joves balears emigrats al Regne Unit. Durant la trobada la presidenta els ha explicat les principals mesures del Pla i com aquesta iniciativa els pot ajudar a tornar a les illes amb una feina assegurada.
El Pla de Retorn es va presentar aproximadament fa un mes i s’adreça a 500 balears menors de 40 anys i amb estudis superiors que resideixen a l’estranger. La iniciativa compta amb un pressupost de 2.133.000 euros i inclou subvencions a les empreses que contractin joves com a indefinits, ajuts per a l’emprenedoria i un "passaport de tornada" de fins a 3.000 euros perquè sufraguin les despeses del trasllat.
Els ajuts van dirigits a persones menors de 40 anys, amb titulació universitària, de formació professional o amb certificat de professionalitat de nivell 3, que varen iniciar la nova vida professional fora del país, motivada en molts casos per les difícils condicions existents durant la passada crisi econòmica.
La Conselleria de Treball, Comerç i Indústria desenvolupa aquest Pla a través de les direccions generals de Treball, Economia Social i Salut Laboral i d’Ocupació i Economia, a més del Servei d’Ocupació de les Illes Balears (SOIB) i l’Institut d’Innovació Empresarial (IDI). D’aquesta manera es vol oferir tot el suport institucional perquè els joves emigrats per falta d’expectatives laborals des de l’any 2008 puguin tornar en les millors condicions possibles.
Aquests ajuts beneficien el col·lectiu al qual van dirigits alhora que afavoreixen el conjunt de la societat, especialment les empreses i l’economia, ja que poden aprofitar el talent, la formació i l’experiència internacional d’aquests joves per impulsar la seva competitivitat.
El programa té una vigència de cinc anys i compta amb un pressupost de 2.133.805 euros finançats amb recursos propis de la Comunitat Autònoma i del Fons Social Europeu, dels quals 1,6 milions van destinats a finançar ajuts econòmics per afavorir el retorn dels joves a les Illes Balears i 533.805 euros permetran posar en marxa serveis d’assessorament, acompanyament i intermediació adreçats als emigrants amb voluntat de retorn.
Passaport de tornada
El Pla es compon de tres tipus de subvencions. El primer tipus d’ajut és el “Passaport de tornada”, que ofereix la possibilitat de sol·licitar ajuts de fins a 3.000 euros per sufragar les despeses associades al trasllat des de l’estranger fins a la comunitat autònoma. Els beneficiaris hauran de tenir menys de 40 anys, residir a l’estranger en el moment de sol·licitar la subvenció, comptar amb titulació universitària, de cicles formatius o de certificats de professionalitat del nivell 3 obtinguda en centres de formació de la CAIB, així com haver nascut o haver estat empadronat a les Illes Balears els darrers cinc anys anteriors a la seva partida a l’estranger.
En segon lloc, se subvenciona amb un import de fins a 14.000 euros les empreses que contractin joves participants en el Pla de Retorn del Talent de les Illes Balears. Com a condició, l’empresa contractant no ha d’haver realitzat acomiadaments per causes objectives o disciplinàries en els anteriors sis mesos i rebrà l’ajut, si es compromet a formalitzar una contractació indefinida que suposi un increment net del treball estable a l’empresa.
Finalment, es preveuen subvencions per a aquells emigrants amb perfil emprenedor que comptin amb un pla d’empresa i vulguin establir-se per compte propi a les Illes Balears. En aquests casos, els ajuts podrien augmentar fins als 9.000 euros i els paràmetres de l’activitat no han de superar els d’una microempresa.