Les Balears rebran 124.000 euros del Pla Estatal d'Exhumacions de Víctimes de la Guerra Civil i la dictadura
El Govern vol obrir totes les fosses de les Illes abans que acabi la legislatura
![La fossa comuna de Son Coletes, a Manacor.](https://static1.ara.cat/clip/77c7ccca-f62d-4b79-a2c9-d4d4293cb4c5_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
PalmaLes Illes Balears rebran 124.010 euros procedents del Pla Estatal d'Exhumacions de Víctimes de la Guerra Civil i la dictadura, segons ha informat aquest divendres la Conselleria de Transició Energètica, Sectors Productius i Memòria Democràtica. El conseller Juan Pedro Yllanes ha participat en la II Conferència Sectorial de Memòria Democràtica, en la qual el Ministeri de la Presidència, Relacions amb les Corts i Memòria Democràtica ha donat el vistiplau als criteris de distribució i repartiment territorial dels fons destinats aquest 2022 des de la Secretaria d'Estat de Memòria Democràtica a les comunitats autònomes.
Yllanes ha explicat que estan treballant en el quart Pla d'exhumacions, que haurà d'aprovar la Comissió de Fosses i Desapareguts del Govern en les pròximes setmanes i que preveu, almenys, deu intervencions en deu fosses diferents. El Govern pretén aconseguir així el seu objectiu d'haver intervingut totes les fosses de les Illes abans que acabi la legislatura. Fins avui, a través dels plans d'exhumacions, s'ha actuat en fosses importants com les de Porreres, Son Coletes, el cementeri de ses Figueretes, a Eivissa, i el de Sant Francesc, a Formentera.
A més, en les pròximes setmanes està previst que comencin les tasques d'exhumació dels cementeris de Mancor de la Vall i Selva, tots dos a Mallorca, i també inclosos en el tercer Pla de fosses. En total, s'han pogut recuperar les restes de 218 persones assassinades a les Illes durant la Guerra Civil i el franquisme, de les quals ja se n'han identificat 36 i se n'han retornat 35 a les seves famílies.
"El Govern balear, a diferència d'altres comunitats autònomes, es fa càrrec de l'execució de les polítiques de memòria", ha destacat Yllanes. I ha remarcat que, a partir de les lleis aprovades el 2016 i el 2018 -Llei de fosses i Llei de memòria democràtica-, "intervenim per llei, no deixam les polítiques de memòria a la voluntat dels ajuntaments o de la subvenció a entitats que se'n facin càrrec".