La cria de voltor negre manté una tendència positiva a Mallorca
El pla de recuperació de l’espècie ha finalitzat enguany amb un total de 33 polls exitosos
![Imatge d'una cria de voltor.](https://static1.ara.cat/clip/3b74741e-37db-41d1-bff3-a8b98120e640_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
PalmaLa cria de voltor negre a Mallorca es manté en registres històrics. Enguany, el pla de recuperació de l'espècie posat en marxa l'any 1982 ha mantingut una tendència positiva. Ha finalitzat amb un total de 33 polls exitosos, de les 41 parelles que s’han censat aquest 2022 al paratge natural de la serra de Tramuntana.
Segons ha apuntat la Conselleria de Medi Ambient i Territori, aquests exemplars joves comencen a emprendre el vol durant setembre, uns quatre mesos més tard d’haver nascut. A més, el nombre de polls és similar al del 2019, quan s'assolí el màxim (34) d'ençà que se n'inicià el recompte per primera vegada. Aquell any es xifraren 20 exemplars i es confirmava el risc d'extinció. Des de llavors, l'evolució ha estat positiva.
Pel que fa al voltor lleonat, se n’han comptat 21 polls, 6 dels quals han nascut a la nova zona de cria detectada aquest estiu, més cap a l’interior de Mallorca. L’establiment d’una nova zona de nidificació, segons la Conselleria, podria haver estat la causa de tenir sis polls més respecte de l’any passat, quan es comptaren 24 colles que suraren 15 polls. Aquesta xifra és similar a la que es registrà els cinc anys anteriors.
Per tant, la Conselleria ha assenyalat que les dades d’enguany "constaten el manteniment de les dues poblacions". D'altra banda, ha advertit: "Aquesta espècie pon un sol ou per any i les molèsties a les zones de cria poden fer fracassar la posta, per això és important respectar els camins i les restriccions de pas als espais naturals".
Cal recordar que, segons dades de Medi Ambient, el darrer cens de la població total de voltor negre, l’octubre passat, en comptabilitzà 332 exemplars. Una dada que triplica la de deu anys enrere, quan se’n censaren 123. Actualment, el voltor negre es troba fora de perill crític gràcies al programa de recuperació encetat fa quaranta anys, però figura com a vulnerable en el Catàleg Balear d’Espècies Amenaçades. L’objectiu és mantenir l’espècie fins a assolir un nivell demogràfic adequat.