El curs escolar comença amb 19.018 professors, 159.905 alumnes i 174 vacants sense cobrir
Eivissa concentra 67 de les places sense cobrir, a causa de la negativa de molts docents a anar a l'illa pels problemes d'habitatge, entre d'altres raons
PalmaEl curs 2023-2024 començarà amb 19.018 professors, fet que suposa un increment de 2.148 respecte de l'any passat. D'aquests, 12.470 faran feina a la pública i 4.498 a la concertada. Pel que fa als alumnes, són 159.905 els matriculats, dels quals 108.187 a la pública i 51.718 a la concertada. Enguany, s'ha registrat un increment de 1.711 estudiants. Del total d'alumnes, el 19% són NESE i el 5% NEE.
Ara per ara, queden 174 vacants de docents per cobrir, 67 de les quals es concentren a Eivissa, 72 a Mallorca, 22 a Menorca i 13 a Formentera. En aquest sentit, el conseller d'Educació i Universitats, Antoni Vera, ha dit que es fa feina per cobrir aquestes places. "Sabem que la xifra d'Eivissa és alta, coneixem la problemàtica que hi ha amb l'habitatge i per això ens costa trobar docents. La Conselleria treballarà durant el curs i aplicarà mesures quirúrgiques per intentar solucionar la situació".
En relació amb el procés d'estabilització d'interins, Vera ha dit que ha permès reduir la taxa d'interinitat al 6,35%, "molt per davall del 8% que marca la llei". "Això farà que no estiguem obligats a fer un nou procés d'estabilització el curs que ve i es podran tornar a fer les oposicions per illes", ha apuntat. Pel que fa a la polèmica amb l'ordre de tria de destinació entre els estabilitzats i els que han tret plaça per oposició, Vera ha explicat que s'arribarà a consensos entre totes les parts.
Aposta per les infraestructures
Quant a les infraestructures educatives, Vera ha assegurat que "seran una prioritat del nou equip d'Educació". "Ens hem trobat centres en estat lamentable i la nostra prioritat com a govern és donar un mínim de garantia a totes les escoles". El conseller també ha remarcat el problema d'infraestructures que pateix Eivissa. "S'hi han fet molt poques inversions i l'esforç pressupostari anirà a totes les illes, però Eivissa serà la prioritat, perquè els seus alumnes es mereixen les mateixes condicions que la resta", ha afegit.
Actualment, als diferents centres de les Illes Balears hi ha 156 aules moduls. "Som contraris a aquestes aules, però és que les necessitem per habilitar serveis bàsics com els menjadors", ha exposat Vera. Aquest estiu Educació ha fet 86 intervencions en escoles i institus, per un import de 39 milions d'euros. D'aquestes, 26 són obres majors i 60 menors. Entre els projectes en marxa i previstos, hi ha el CEIP Palma B, el nou CEIP de Campos i el CEIP d'Inca, entre d'altres.
Amb l'objectiu d'accelerar les obres i els projectes, l'Ibisec ha incorporat nou tècnics, entre arquitectes, enginyers i delineants, quatre dels quals faran feina únicament a Eivissa, on es preveuen nous centres a Vila i Santa Eulària des Riu. Pel que fa a l'atenció a la diversitat, serà un tema prioritari. La Mesa d'Educació Especial es constituirà aquest curs. "Quan arribàrem ens vàrem trobar amb la dotació d'atenció a la diversitat pública tancada i una proposta de la concertada signada en la qual es reduïa la dotació en 60 professors", ha dit. "Un nin amb necessitats especials és igual en un centre públic que en un de concertat", ha afegit. En la mateixa línia, ha explicat que s'haurà d'actuar en centres de Menorca i Eivissa en els quals no hi ha aula d'educació especial. "Durant el curs farem cirurgia i tractarem cada centre de manera individual, i la directora general es reunirà amb cada centre per veure les necessitats que tingui cadascun", ha dit Vera.