El Govern no tindrà un informe amb mesures antisaturació fins a final de 2025 (com a prest)
El comitè d'experts no es constituirà fins a la primavera o fins a l'estiu de l'any que ve
![El Govern va donar el sus al Pacte per a la sostenibilitat el maig.](https://static1.ara.cat/clip/5c3abef6-ffb6-4417-a28c-50619a2749f7_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
Palma"És una qüestió de mesos, no d'anys", va declarar el vicepresident del Govern, Antoni Costa, l'endemà de la protesta contra la saturació turística que va mobilitzar desenes de milers de persones a Mallorca. Costa parlava de les mesures del Pacte per la sostenibilitat que el Govern va posar en marxa al maig. Ara bé, l'ARA Balears ha pogut saber que les previsions de l'Executiu són que l'informe del pacte estigui enllestit al novembre de 2025, i això si es compleixen els terminis que figuren en el document de Motivacions, objectius i operativa, que han rebut els membres dels dotze grups de treball d'aquesta iniciativa. Cal recordar el mecanisme bàsic de funcionament del pacte: hi ha una plataforma de participació ciutadana, les propostes de la qual passaran per la dotzena de grups de treball; després d'una tasca de filtratge, els grups faran arribar la informació a un comitè d'experts que se suposa que coordina tota la feina; i els experts seran els encarregats d'elaborar un document que servirà de base per prendre les mesures oportunes.
D'aquesta manera, es pot arribar al 2026 sense cap mesura a l'horitzó, perquè no s'ha d'oblidar que caldrà el suport parlamentari per posar-les en marxa. "Les mesures s'implantaran a mesura que es concretin i es validin les propostes", assenyalen fonts de l'Executiu quan se'ls demana per dates d'aplicació. De moment, el grup d'experts ni tan sols s'ha constituït, segons han explicat aquestes fonts a l'ARA Balears, les quals indiquen que aquesta passa es farà en una segona fase del pacte que començaria entre l'abril i el juliol de 2025. En aquest moment, els grups de treball encara es reuniran i no presentaran conclusions fins al setembre de l'any que ve, segons consta a la documentació.
En un altre document, el de Dinàmica dels grups de treball, s'assenyala que els grups, que es reuniran sis vegades, han d'adoptar una doble perspectiva: una d'estratègica, enfocada a un termini d'entre 10 i 20 anys, i una altra d'operativa, centrada a "millorar la gestió a curt termini". En aquest cas, el Govern entén que 'curt termini' equival a un període d'entre un i tres anys. Els dotze grups abasten les següents àrees: qualificació, formació i benestar laboral; innovació i digitalització; estratègia turística; demanda turística sostenible; transport aeri i marítim; mobilitat terrestre; serveis i infraestructures turístiques; recursos naturals; patrimoni cultural; sostenibilitat ambiental; sostenibilitat social; i competitivitat turística.
Les anàlisis DAFO
Els membres dels grups de treball han d'entregar abans que acabi l'agost (cada àrea té un termini entre el 26 i el 31 d'agost) una anàlisi DAFO, que és un document de diagnòstic en què s'assenyalen fortaleses, debilitats, oportunitats i amenaces de cadascuna de les dotze àrees. Malgrat la importància i la complexitat d'aquest diagnòstic, els membres dels grups han d'emplenar unes fitxes bastant esquemàtiques, amb una columna per a cadascun dels apartats, com es pot veure a la imatge posterior. També hi ha un petit espai on s'ha d'assenyalar com aprofitar les oportunitats i fortaleses i com mitigar les debilitats i amenaces.
Les fitxes tenen un requadre superior on s'assenyalen els objectius de l'àrea. En algunes, com la de la imatge –que correspon a l'àrea de qualificació, formació i benestar laboral–, hi ha una breu descripció dels objectius. En altres, ni tan sols hi ha aquesta descripció i la capsa ha quedat en blanc, segons ha pogut comprovar l'ARA Balears. En el cas de la plantilla de la fotografia, crida l'atenció que els objectius es descriuen de manera superficial i redundant i que s'assenyala que són fites per a les Illes cap a l'any 2040. A més, en aquest grup s'exigeix que el diagnòstic no abordi qüestions que depenguin de la negociació col·lectiva i de la Mesa de Diàleg Social, una petició que és molt complicada de satisfer quan es tracta de mesures que afecten el mercat laboral. A la fitxa de recursos naturals, per exemple, no hi consten els objectius, ni el nom de l'àrea, ni el del director general encarregat de dirigir la feina del grup. La del grup de transport aeri i portuari tampoc no té definits els objectius, però el que sí que s'hi indica és la definició de 'benestar social' de la Reial Acadèmia Espanyola. En el cas de la fitxa d'innovació, els objectius són els següents: "Aquest informe té com a objectiu analitzar les debilitats, amenaces, fortaleses i oportunitats de la innovació i la digitalització a les Illes Balears cap a l'any 2040". Res més.
Fonts dels grups de treball han explicat a l'ARA Balears que se'ls han indicat dues vies per fer arribar les anàlisis DAFO: un correu electrònic i la mateixa plataforma de participació ciutadana les propostes de la qual se suposa que han de treballar. A més, no se sap quina quantitat de diagnòstics hauran de treballar els experts, però les mateixes fonts han assegurat que seran centenars. Per exemple, en el grup de recursos naturals s'analitzen sis vectors (com aigua, residus i energia), i s'ha sol·licitat a tots els membres un DAFO per a cadascun dels vectors. En el cas de transport, cada membre del grup ha d'entregar un DAFO per illa.
També crida l'atenció que les convocatòries per a la primera reunió dels tres primers grups que es varen posar en marxa es fessin a través del servei de protocol del Parlament, segons han explicat fonts dels grups de treball, que detallen que posteriorment ja no es va fer així.