Greenpeace alerta que les conques de les Balears estan al 26,8%
Espanya és el segon país amb més estrès hídric d'Europa, amb un 75% del territori en risc de desertificació
![El Gorg Blau.](https://static1.ara.cat/clip/b606dc45-1431-4bad-ae8a-82551d429f49_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
PalmaLa organització Greenpeace ha advertit que les conques de les Balears estan al 26,8%, i que formen part del grup de les que pitjor situació reflecteixen en el conjunt de l'Estat. Entre aquestes s'hi troben la del Guadiana, amb un 38,06%; la del Segura, amb un 27,44%; les conques internes catalanes, amb un 24,91%; les conques les Balears, amb un 26,88%; la del Xúquer, un 25,78%; les Mediterrànies Andaluses, amb un 25,44%, les conques internes catalanes, un 24,91%, i la del Guadalquivir, amb un 19,34%. La organització, que aquest dimarts ha presentat l'informe 'La burbuja del regadío en España', ha titllat de "necessari" retallar el volum d'aigua del regadiu a l'Estat i ha remarcat que Espanya és el segon país amb més estrès hídric d'Europa, amb un 75% del territori en risc de desertificació.
En aquest sentit, segons ha recollit Europa Press, el document destaca les zones amb major risc i recorda que des del 2004 fins al 2021, els regadius "legals" han augmentat almenys en 536.295 hectàrees, de les quals 14.884 hectàrees de regadiu es fan en hivernacles. En total, a Espanya es reguen 3,97 milions d'hectàrees, el que suposa que l'extensió de regadiu ha augmentat un 16% en aquest període, segons la directora executiva de Greenpeace, Eva Saldaña.
Així, l'informe apunta que les comunitats autònomes amb major superfície de regadiu són Andalusia, Castella-la Manxa, Castella i Lleó, Aragó, Comunitat Valenciana, Extremadura, Catalunya i la regió de Murcia. De fet, les tres primeres sumen el 56% de tot el regadiu de l'Estat.
Per la seva banda, el responsable de la campanya d'aigua de Greenpeace, Julio Barea, ha indicat que les senyals d'alarma són evidents. En aquesta línia, ha recordat que el 80% de l'aigua es destina a l'agricultura i a la ramaderia; un 15% al consum urbà i el 5% a ús industrial, i ha explicat que l'estalvi en el consum se centra en l'ús urbà i industrial i no en l'agricultura. Així mateix, Barea ha insistit en què el regadiu es concentra cada vegada en menys mans, fet que no contribueix a l'enfortiment rural sinó a l'enriquiment de cada vegada menys persones. "Si seguim amb aquest model i creixement desmesurat està en perill de desaparició la nostra agricultura tradicional", ha lamentat. També ha denunciat que el 16,2% del regadiu està a zones amb aqüífers en mal estat o vulnerables als nitrats, i que un 3,7% d'aquest regadiu està en zones on ja ha canviat el clima. A més, en el marc de la campanya 'Salvar el Agua', ha detallat que el 32,88% de les zones sobre aqüífers tenen un "mal estat quantitatiu"; que el 45,52% del regadiu sobre aqüífers presenta un "mal estat químic"; que el 56,69%són zones amb elevats nivells de nitrats i que en el 15,83% de les zones s'ha produït una evolució climàtica.
L'informe també apunta que el 13,8% dels regadius estan sobre zones que afecten espais naturals protegits, i de gran interès ecològic, com ara el mar Menor, les Tablas de Daimiel i Doñana. Per últim, des de Greenpeace han expressat que el context de les properes eleccions del 23-J és "una bona oportunitat" perquè els partits defineixin la seva postura davant aquest problema i han demanat als ciutadans que exigeixin un "compromís mediambiental inequívoc als seus dirigents".