MÉS carrega contra la Llei de l'habitatge estatal perquè no garanteix aquest dret fonamental
El retard en l'aprovació ha obligat a prorrogar la moratòria dels desnonaments, segons el partit ecosobiranista
![El coordiandor de MÉS-Estimam Palma, Miquel Àngel Contreras; la regidora de Model de Ciutat, Habitatge Digne i Sostenibilitat de Palma, Neus Truyol; el senador autonòmic de MÉS per Mallorca, Vicenç Vidal.](https://static1.ara.cat/clip/ae7198f2-e64b-479d-9cd5-206c8bef6322_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
PalmaMÉS ha criticat aquest divendres en una roda de premsa la manca de valentia del govern espanyol en la Llei estatal de l'habitatge, el retard de la qual ha obligat a prorrogar la moratòria dels desnonaments. En aquest sentit, s'han expressat la regidora de Model de Ciutat, Habitatge Digne i Sostenibilitat de Palma, Neus Truyol; el senador autonòmic de MÉS per Mallorca, Vicenç Vidal, i el coordinador de MÉS - Estimam Palma, Miquel Àngel Contreras.
Així, el partit ecosobiranista ha reclamat al govern espanyol que limiti els preus del lloguer o que garanteixi l'alternativa habitacional per a col·lectius vulnerables en risc de desnonament, entre altres mesures. D'aquesta manera, MÉS pretén que es faci efectiu el dret a l'habitatge i que es posi límit a la crisi habitacional.
"La Llei estatal de l'habitatge és una passa endavant en el desert que tenia l'Estat, però no és suficient", ha assegurat el senador autonòmic de MÉS per Mallorca, Vicenç Vidal. Vidal ha recordat que la llei estatal no fa cap menció a la recuperació dels 65.000 milions d'euros públics del rescat a la banca amb la crisi del 2017. Aquests són "uns doblers que es podrien usar per ampliar el parc d'habitatge públic, a recursos per a la regeneració urbana o per a la rehabilitació d'habitatges", ha afegit.
Comunitats insubmises a la llei
A banda d'això, el senador ha mantingut que la llei estatal no reconeix el dret subjectiu a l'habitatge "com sí que fa la llei autonòmica" i que es renuncia a l'obligació d'establir uns mínims a tot l'Estat i es trasllada el criteri a les comunitats autònomes, tant per declarar zones tensades com per aplicar rebaixes de preus. "Les comunitats autònomes governades pel Partit Popular, com Galícia, Castella i Lleó, Madrid, Andalusia i Múrcia, ja s'han declarat insubmises a aquesta llei", ha recordat Vidal.
Per la seva banda, la regidora de Model de Ciutat ha assenyalat que, tot i que les competències en habitatge són de les comunitats autònomes, és necessari que "el govern espanyol reguli els preus del lloguer a tot l'Estat per garantir unes bases econòmiques envers un bé de primera necessitat com l'habitatge". Truyol ha apuntat que "Palma viu una situació d'emergència habitacional".
MÉS denuncia que a Palma hi ha una mitjana de preu de 12 euros el metre quadrat per mes, increments continus de preu, amb barris on ja es destina més del 50% de la renda familiar al lloguer sumat a unes rendes relativament baixes. "Congelar els preus no és útil ni per a les Illes Balears ni per a Palma, necessitam limitar ja el preu dels lloguers, no podem esperar dos anys, així com declarar tot el territori insular zona tensada", ha declarat la regidora.
D'altra banda, la portaveu municipal dels ecosobiranistes a Palma ha reclamat també que s'eliminin les finances abusives i repercutir els honoraris d'immobiliàries i administradors de la propietat sempre a la part arrendadora, "ja que suposa una altra barrera per a famílies sense estalvis". A més, ha reclamat l'ampliació del parc d'habitatge públic de les comunitats autònomes en la mateixa línia del finançament estatal.
Desnonaments a persones vulnerables
Per un altre costat, Truyol ha recordat que la llei estatal no prohibeix el desnonament a persones vulnerables sense alternativa habitacional, ni obliga grans tenidors a oferir lloguer social previ a un desnonament. "Necessitam que hi hagi alternativa habitacional en cas de col·lectius vulnerables. Els ajuntaments no podem garantir-ho. No tenim habitatge o allotjament públic amb prou volum per donar-hi resposta", ha destacat.
Finalment, i amb relació a les necessitats dels col·lectius més vulnerables, Truyol ha recordat que la llei estatal no els garanteix els subministraments bàsics i torna a deixar en mans dels ajuntaments i els seus pressupostos les ajudes econòmiques per fer front a les factures, "alhora que no preveu cap mesura per a persones sense llar ni estableix cap tipus de règim sancionador davant els incompliments".