Els naixements han caigut un 8% a les Balears en cinc anys
És la segona comunitat amb un decreixement menor de la taxa de natalitat
![Un nadó](https://static1.ara.cat/clip/05d1a4fb-d629-4e28-8e9e-b17018b7eb55_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
PalmaLa població a les Illes Balears continua envellint-se a mesura que la natalitat s'estanca. Entre el 2017 i el 2021 els naixements a la Comunitat s'han reduït un 8%, segons l'estudi Natalitat a Espanya, de TBS Education. Així i tot, l'Arxipèlag és un dels territoris on menys ha descendit aquest percentatge, ja que totes les comunitats autònomes menys les Illes i Múrcia han registrat baixades de més del 10%. Les més importants han estat a Cantàbria, Astúries i Galícia, que superen el 20% de descens.
Pel que fa a la taxa de natalitat, és a dir, el nombre de nascuts per any per cada 1.000 habitants, en els darrers cinc anys ha davallat més d'un 10% en totes les autonomies. La comunitat en què menys s'ha reduït ha estat Aragó (10%), seguida de Múrcia (11%) i les Balears (12%). Al conjunt de l'Estat, la mitjana és d'un 16%, i per l'altre costat, les baixades més importants en les taxes de natalitat es registren a Cantàbria i les Canàries (21% i 22% respectivament).
A escala europea, Espanya té la segona taxa de natalitat més baixa, només darrere d'Itàlia. Entre el 2017 i el 2021, ha registrat una taxa mitjana de 7,6 naixements per 1.000 habitants, mentre que la mitjana a la UE és de 9,3. D'altra banda, el país amb el major nombre de naixements per miler de persones és Irlanda, que en té una mitjana de 12.
L'estudi apunta a l'evolució demogràfica i als factors culturals, econòmics i socials per explicar la complexitat d'aquesta realitat. Posa d'exemple la migració, que pot fer que llocs amb un percentatge elevat de població estrangera –com les Balears– tinguin taxes de natalitat més altes. També apunta als impediments per tenir fills, com l'increment del cost de vida i la manca de mesures de conciliació amb la incorporació de la dona al món laboral.