L’Esplet: crònica de la caiguda de l’imperi de la patata
El que va ser el principal portal exportador de les Balears ha quedat gairebé sense socis per la disconformitat amb la gestió del gerent
![L’Esplet: crònica
De la caiguda de L’imperi de la patata](https://static1.ara.cat/clip/8348b2a3-e3b5-4530-816e-365bb29e5c3b_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
PalmaL’Esplet, el que va ser el principal portal exportador de patates de les Balears, ha caigut en desgràcia i ha cedit terreny davant una competència que ha mantingut a retxa durant molts anys. El goteig de pagesos que han deixat de ser socis d’aquesta Societat Agrària de Transformació (SAT), participada en un 10,25% pel Govern balear, s’ha intensificat els darrers anys, fins a quedar-ne poc més de mitja dotzena -l’Esplet arribà a tenir més de noranta socis-. Quines són les causes de l’ensorrament? Bàsicament, la gestió del gerent, Joan Company, germà del candidat del PP a la presidència del Govern, Biel Company, i actual president d’Asaja.
L’ombra de la sospita s’estén des de fa temps sobre la tasca de Joan Company i una de les arrels es pot trobar a Med. Produce Limited, l’empresa anglesa que fa d’intermediària entre l’Esplet i els compradors internacionals de les patates pobleres. Company té en el seu poder 200 accions del total de 1.000 de l’empresa, i això fa sospitar alguns pagesos que els preus es podrien manipular, sobretot en els casos en què les patates s’han cobrat per sota del preu de mercat. Malgrat que hi havia un acord perquè l’Esplet participàs a Med. Produce, el que no sabien els seus socis és que Joan Company també hi tenia accions pel seu compte. Aquest fet va provocar que molts socis de l’Esplet se’n volguessin donar de baixa. Alguns arribaren a un acord. Altres intenten recuperar les seves inversions en els tribunals.
En aquest punt cal recordar que l’Estatut que regula les SAT (Reial Decret 1776/ 1981, de 3 d’agost) estipula que “cap soci podrà adquirir productes elaborats per la SAT amb ànim de lucrar-se en la seva revenda”. Segons fonts relacionades amb els litigis, “el fet que Company hi figuri com a accionista seria suficient per obrir una investigació” en cas que s’interposàs una querella. “Parlaríem d’apropiació indeguda si s’hagués obtingut beneficis com a intermediari que no haguessin estat per a l’Esplet”, apunten.
Abans que l’Esplet operàs a sa Pobla, els pagesos cobraven per les patates just quan les portaven a les empreses comercialitzadores. Però l’Esplet de Company instaurà que el pagament als pagesos es faria en acabar la campanya, a principis de setembre. Aquest retard ha contribuït a incrementar la dependència econòmica dels agricultors i l’allargament dels terminis ha ajudat a fer créixer les sospites sobre una probable interferència en el preu de les patates.
L’altra part d’aquesta història és la que fa referència a una altra SAT controlada per Joan Company: Mallorcan New Potatoes, la qual utilitzaria les instal·lacions i personal de l’Esplet al marge de la legalitat, sense formalitzar aquesta relació en cap contracte. Així ho reflecteix l’acta de la junta rectora de l’Esplet del 4 d’octubre de 2016. En aquesta reunió, el representant del Govern es refereix a la relació entre l’Esplet i Mallorcan New Potatoes i “recorda la seva proposta de realitzar un contracte de prestacions de serveis mutus”, per tal de fer front als deures que tenen habitualment les relacions empresarials, com el pagament d’impostos. A més, insisteix en la “necessitat d’aclarir les relacions” pel que fa als “recursos humans”. El president de l’Esplet, Josep Llabrés, no es mostra gaire predisposat a acceptar aquesta proposta i recorda “l’increment de costos” que suposaria per a la societat. Malgrat que assenyala que s’estudiarà “la solució més convenient”, també apunta que “es farà quan l’equip de direcció tingui temps, ja que ara està molt ocupat”.
En aquella mateixa junta, el representant del Govern també va sol·licitar informació sobre “la participació a Med. Produce”, però no va rebre cap explicació i va ser instat a “dirigir-se per carta a la societat per obtenir qualsevol informació que desitgi”.
L’ARA Balears s’ha posat en contacte amb Joan Company perquè aclarís el seu paper tant a l’Esplet com a Mallorcan New Potates i Med. Produce Limited. Però el germà de Biel Company ha declinat fer declaracions a aquest diari al·legant que aquesta setmana tenia una agenda “molt ocupada”. Un altre dels punts a aclarir amb el senyor Company és per què va deixar de constar com a gerent de l’Esplet després de la dimissió d’un vocal i el secretari de la Junta Rectora fa uns quatre anys. Ambdós es varen referir a l’activitat de Company com a únic motiu de la seva renúncia. Curiosament, a l’acta de la junta rectora del 7 de desembre de 2017, Joan Company no hi figura com a gerent, sinó que hi participa “en qualitat de convidat del president”, Josep Llabrés. En aquesta reunió es va proposar precisament que Joan Company tornàs a ser contractat per l’Esplet com a gerent, amb un salari brut de 66.000 euros anuals, malgrat que el resultat de l’exercici presentava només uns guanys de “1.527 euros”.
Potser l’explicació a la incomprensió per part dels pagesos de la gestió de Company es troba escrita al projecte que el mateix Company, metge de formació, redactà per a la creació de l’Esplet. “La meva condició de fill d’agricultor m’ha permès entendre’n molt bé la psicologia”, diu. Segons Company, “la seva intuïció” fa que “qui s’acosta [als pagesos] per utilitzar-los sigui ràpidament rebutjat”.