Les persones en risc de perdre la casa tenen un 80% més de probabilitats de patir una malaltia mental
Les entitats socials alerten que la meitat dels afectats declaren que tenen depressió i ansietat
!["Em reclamen 3.000 euros de pis, 1.200 de llum, 400 d'aigua i més o menys el mateix de gas", assegura la Maria](https://static1.ara.cat/clip/33b11c82-9d14-4a4e-beb3-5cc99d2200ef_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
BarcelonaPerdre l'habitatge o tenir problemes greus per pagar les factures és una font de preocupacions que pot desembocar ràpidament en malalties mentals. Segons un estudi elaborat per la Plataforma d'Afectats per la Hipoteca (PAH) i altres entitats socials en col·laboració amb l'Agència de Salut Pública, les persones que viuen amb aquest risc tenen un 80% de possibilitats de tenir problemes mentals.
Aquesta dada agafa encara més rellevància quan es comparen les xifres amb les de la població en general. Mentre que el 80% dels homes i el 79% de les dones enquestats per la PAH i l'Aliança contra la Pobresa Energètica (APE) presentaven risc de mala salut mental, l'estadística només arribava al 14,5% i el 19,5% en el cas de la població en general. És a dir que les xifres són cinc vegades superiors en els homes i quatre vegades en les dones.
Concretament, segons consta a l'estudi, gairebé el 48% dels homes i el 59% de les dones enquestats declaren que tenen depressió o ansietat, enfront del 12% i 17% de la població general. Així mateix, dos de cada deu homes i gairebé quatre de cada deu dones asseguraven en l'enquesta haver pres ansiolítics, antidepressius o pastilles per dormir els últims dos dies, el doble de casos que en la població general.
L'estudi, que s'ha presentat aquest dijous a Barcelona, inclou entrevistes en profunditat a 167 persones amenaçades de perdre la casa. La presentació, a més, coincideix amb la mort, fa només uns dies, d'una dona a Madrid, que va decidir llançar-se d'un cinquè pis el dia que l'havien de desnonar.
Segons la tècnica de l'Agència de Salut Pública de Barcelona (ASPB), Ana Novoa, "la falta d'accés a un habitatge digne repercuteix tant en la salut mental com en la salut física" de les persones. Per la seva banda, la portaveu de la PAH Lucía Delgado ha assenyalat que el cas de la dona morta a Madrid constata que hi ha una relació directa entre la salut i les dificultats per accedir a un habitatge. Delgado ha matisat, però, que, tot i que el cas "fa que la societat en prengui consciència", és només "la punta de l'iceberg" de tot el que passa en aquest àmbit.
L'estudi també constata que els problemes de salut per la dificultat d'accés a l'habitatge afecten, en general, més els homes que les dones. També conclou que gairebé el 16% dels nens i el 25% de nenes de famílies afectades tenen mala salut. Aquest percentatge és molt superior al de la població general, en què l'afectació en la salut dels nens és de l'1,8% i l'1,4%, respectivament.
A més, els menors entrevistats per la PAH i l'APE també tenen menys qualitat de vida que els nens que creixen en famílies amb l'habitatge assegurat. Per això Novoa ha destacat que, tot i que la sanitat pública pot atendre aquests menors, el que caldria realment és "treure aquests menors de la situació en què viuen". Segons Novoa, moltes d'aquestes famílies prioritzen pagar el lloguer per evitar el desnonament que destinar els diners a altres necessitats bàsiques "com comprar fàrmacs, llibres per a l'escola o roba". Aquesta situació, segons l'estudi, també fa que els menors d'aquestes famílies tinguin més risc de patir malalties que prevalen o es cronifiquen, com l'asma.