El Pla General de Manacor arriba al final del túnel
L’Ajuntament anuncia per a final d’octubre el ple monogràfic, en què s’aprovarà de manera provisional el nou planejament urbanístic
![El Pla General de Manacor arriba al final del túnel](https://static1.ara.cat/clip/90274191-324e-42ba-8e69-722eac0c6a29_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
ManacorEl Pla General (PG) de Manacor s’aprovarà de manera provisional a final del proper mes d’octubre, en un ple extraordinari monogràfic, segons ha declarat la regidora d’Urbanisme, Núria Hinojosa. Es tracta de la fita més llunyana que ha assolit el planejament urbanístic els darrers 40 anys.
La normativa fins ara vigent es basa en unes normes subsidiàries (1980) de màniga ampla, fins al punt de permetre un sòtil poblacional de 180.000 habitants, que ara quedarà en un llistó de 80.000, quasi el doble de l’actual cens (42.260 residents), a més de preveure 500.000 m2 de zona verda, la major part a través d’expropiacions que s’han revaloritzat amb el pas dels anys, l’adquisició de les quals, avui, comprometria la tresoreria de l’Ajuntament.
Des de la seva vigència, les NS han sofert fins a 36 modificacions (quasi una per any), la qual cosa demostra fins a quin punt els diversos consistoris passats han practicat un cert urbanisme a la carta, cosa que ha generat moltes tensions polítiques i socials, en considerar-se que no sempre responien a interessos generals per sobre dels de determinats lobbys econòmics locals.
El gruix del treball del nou document urbanístic, que s’aprovarà el proper mes, s’ha executat durant l’anterior mandat municipal, encapçalat per un pacte de govern de centredreta (El Pi, PP i AIPC). Tot i que no satisfà les expectatives de determinats col·lectius socials, i que l’actual coalició de govern d’esquerres (MÉS-Esquerra, PSOE i UP) es va abstenir el juliol del 2016 en el tràmit inicial, l’aprovació provisional del PG es presenta com el punt d’inflexió i una garantia que, en el termini d’un any, recorrerà la darrera tramitació cap a l’aprovació definitiva abans del final de l’any 2020.
Entitats ciutadanes com Ateneu lo Tort, Endavant Osan, Dones del Llevant, Xítxeros amb Empenta, Assemblea Antipatriarcal i altres entenen que el pla previst defensa interessos de diversos grups empresarials amb la requalificació de determinades zones. Per això han demanat que es retorni el projecte al punt de partida amb una nova aprovació inicial.
El ple de l’aprovació provisional del PG, pendent de confirmar-se la data, haurà de resoldre en primer lloc l’estimació o desestimació de les al·legacions presentades (926).
Cal recordar que la manca de l’informe preceptiu de la Direcció General de Recursos Hídrics va encallar el PG durant la darrera fase de tramitació de l’aprovació provisional, a final del 2018. La Conselleria de Medi Ambient va al·legar aleshores la manca del pla de la demanda de l’aigua en l’expedient, el qual ha de garantir el subministrament d’aigua a la població màxima prevista. Emperò, a partir de la recepció d’aquest document, Recursos Hídrics va exhaurir el termini de quatre mesos per emetre l’informe ambiental, cosa que en va impedir l’aprovació provisional durant l’anterior mandat.
Segons la delegada d’Urbanisme, amb l’aprovació provisional, s’obrirà el termini d’un any perquè el Consell de Mallorca revisi tota la documentació i l’adaptació del nou planejament al Pla Territorial de Mallorca (PTM) i altres directrius en l’àmbit autonòmic.
Seguretat jurídica
“A banda de la reducció de la pressió urbanística, el tancament de la trama urbana de la ciutat, la protecció dels molins de Fartàritx i la creació d’un espai verd en el seu entorn o la definició dels sistemes de parcel·lació, entre molts altres aspectes, l’aprovació definitiva del PG atorgarà una seguretat jurídica als ciutadans que no hi ha hagut durant dècades”, subratlla Hinojosa.
La redacció del PG ha anat a càrrec de Jornet-Llop-Pastor, un prestigiós gabinet d’arquitectes de Barcelona especialitzat en planejament municipal que ha hagut d’actualitzar els avanços redactats pel mateix departament tècnic de l’Ajuntament, que per manca de personal quasi sempre s’ha vist desbordat, una situació agreujada pels criteris canviants dels respectius consistoris.