Un professor de música reconeix haver estafat més de 400.000 euros en ajuts públics, però no entrarà a la presó
El fiscal Juan Carrau ha aconseguit un acord de conformitat amb la defensa
![El judici als dos guàrdies civils ha començat aquest dimarts a l'Audiència Provincial. ISAAC BUJ](https://static1.ara.cat/clip/19d40d20-9a94-486a-8cec-df02dda981de_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
PalmaUn professor de música de Mallorca ha reconegut aquest dimecres haver estafat més de 400.000 euros en ajudes públiques del Govern, del Consell de Mallorca i de l'Ajuntament de Palma. El judici s'ha duit a terme a l'Audiència Provincial de les Balears, i tot i que se li ha imposat una pena de dos anys de presó, no hi entrarà.
Concretament, el fiscal Juan Carrau ha aconseguit un acord de conformitat amb la defensa. Amb això, el principal acusat, que era el president de l'Associació de Saxofonistes, ha aconseguit una rebaixa de la pena (inicialment, el fiscal demanava vuit anys de presó) i ha reconegut els fets.
En virtut d'aquest acord, la Fiscalia no s'ha oposat al fet que se li suspengui la pena durant un termini de quatre anys. Això significa que no haurà d'ingressar a la presó, amb la condició de no cometre cap delicte en aquest temps. En aquest cas, hauria de complir íntegra la pena avui suspesa.
Aquest benefici també queda condicionat al pagament d'indemnitzacions per compensar les administracions perjudicades. A més, el fiscal ha retirat l'acusació per a un altre dels processats, un alumne del professor al qual s'assenyalava com a presumpte col·laborador. En el seu escrit d'acusació, la Fiscalia ja recollia que els fons obtinguts eren manejats pel professor i no consta que l'alumne obtingués cap benefici econòmic.
El professor ha reconegut que va sol·licitar un gran nombre de subvencions per a projectes musicals amb documentació falsa, en centenars de procediments administratius d'ajudes tant del Institut d'Estudis Baleàrics (IEB), com de Cort i del Consell. Entre la documentació falsejada hi havia factures confeccionades per ell mateix, justificants de pagament, documentació de transferències bancàries o rebuts en els quals suplantava la intervenció de la persona que deia haver rebut els fons. D'aquesta manera va cobrar més de 400.000 euros simulant esdeveniments que mai es van desenvolupar o despeses que realment no es produïen.