Protegiran 180 edificis més en el catàleg municipal
Després de l’estiu, l’Ajuntament de Palma aprovarà de manera definitiva la revisió del document de conservació patrimonial
![Protegiran 180 edificis més en el catàleg municipal.](https://static1.ara.cat/clip/d7ad5e88-59b1-455d-9f10-0460cf82e7e2_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
PalmaPlantes baixes, cases d’una planta, blocs de pisos, façanes racionalistes, regionalistes, modernistes, elements decoratius de ferro forjat, baranes, mènsules, hivernacles, balconades... Palma és un mosaic d’elements patrimonials i d’edificis que parlen d’una època, d’una concepció arquitectònica vinculada a un urbanisme canviant.
El creixement de la ciutat i la construcció d’edificis nous a les diferents barriades de Palma no s’ha fet sempre des del respecte a la seva fesomia, a les característiques estilístiques pròpies de l’entorn. Ha passat que de cop s’esbuquen elements emblemàtics per vergonya de tots. Un exemple molt diàfan és el del pont del tren, que, després d’enderrocar-se d’amagat la nit del 5 de novembre de 2005, es va haver de restituir de manera atropellada. Ha passat també alguns cops que s’han aixecat edificis que semblen una autèntica provocació o una manera absurda d’ erigir-se en la desharmonia. I finalment hi ha la qüestió de la desprotecció patrimonial, visible en exemples més recents, com l’edifici de Gesa o altres combinacions d’ús que provoquen una certa confusió visual, com l’habitatge entre les Torres del Temple.
Per evitar aquest fenomen, existeix un catàleg d’edificis i elements arquitectònics protegits que vetla pel seu manteniment i protecció, i un pla general (PGOU) que ara mateix s’està revisant i que també estableix una sèrie de mesures per vetlar per la coherència visual de façanes i edificis.
Enguany, Urbanisme aprovarà la modificació d’aquest catàleg, que inclourà 180 edificis i elements, a més dels 600 ja existents. Feia més de devuit anys que no es modificava aquest catàleg.
L’ ampliació s’ha fet amb la col·laboració de diverses entitats com la Comissió de Centre Històric, el Col·legi d’Arquitectes i l’Associació per a la Rehabilitació dels Centres Antics (ARCA). També hi haparticipat l’empresa externa especialitzada Marès, a través de la qual l’arquitecte Jaume Lluís Sales va poder fer un estudi a peu de carrer per elaborar un recull d’edificis a tenir en compte i a incloure. Es varen fer fitxes de cada element i finalment se’n varen recollir uns 162.
A més a més, s’hi han inclòs 60 elements arqueològics. El recull es va realitzar des d’Urbanisme sota la direcció del gerent, Joan Riera, i l’arqueòloga municipal, Magdalena Riera.
Fins llavors, el catàleg només recollia els elements més monumentals del centre històric. En canvi, en aquesta ampliació s’intenta incloure-hi altres elements patrimonials i edificis de l’Eixample i dels diferents barris. També s’hi han incorporat edificis contemporanis que no havien estat valorats i obres de nova planta, intervencions protegides i les intervencions de l’arquitecte Elías Torres al castell de Bellver i les Voltes.
Entre els edificis més coneguts de la llista, hi trobam el d’Última Hora, al passeig de Mallorca; el cafè Líric, el jardí de la Reina, el Conservatori, el cine Rívoli, la Distribuïdora Rotger, i l’església i la rectoria d’Establiments, entre molts altres.
Amb la revisió que s’està realitzant del PGOU i la redacció dels plans especials per als barris del Jonquet i Santa Catalina, s’hi podrien incorporar encara més elements.
ARCA diu que no se’ls ha escoltat
L’Associació per a la Revitalització dels Centres Antics (ARCA)fa temps que proposa la introducció de diversos elements i edificis dins el catàleg. Àngels Fermoselle és una de les persones més implicades en aquesta qüestió i amb més interès perquè s’ampliï.
Quan l’Ajuntament de Palma va anunciar la seva intenció d’obrir-lo i de rebre propostes de les diferents entitats, ARCA hi va veure una oportunitat única. El juny de 2016 es va començar a treballar amb una llista prèvia de partida, sobre la qual es va aprovar una suspensió cautelar de llicències.
Aquesta entitat, però, diu que de les 70 propostes que varen fer a Urbanisme, cap no ha estat inclosa. Entre ells, els edificis de la plaça de la Quartera, la plaça Progrés, l’avinguda Joan Miró, el jardí de la Teulera i conjunts d’habitatges de diferents barriades com Son Vida i Son Sardina, entre d’altres.
Altres conjunts que han reivindicat és el dels edificis de la plaça Cardenal Reig, més coneguda com la plaça de l’Obelisc; els de la Comandància Marina, l’antiga seu de l’Autoritat Portuària; els de la Guàrdia Civil al moll Vell i l’Escala Reial del moll Vell.
També consideren que són dignes de protecció alguns elements etnològics i paisatgístics de la zona de la Platja de Palma.
“Després de vint anys de la Llei de patrimoni, és necessari que els treballs de catalogació d’una ciutat.
Edificis protegits al barri de Pere Garau
Entre els èxits aconseguits pel que fa a la protecció del patrimoni de Ciutat, ARCA destaca l’hostal Baleares, un edifici senzill que ha estat tancat durant trenta anys. L’antiga pensió ocupa tota una illa de cases i està situada a la plaça de les Columnes (plaça de Francesc Garcia Orell). Els veïns demanaven que aquest edifici acollís el casal de barri o una residència per a persones majors, però finalment la immobiliària de Jaume Bibiloni l’ha comprat per fer-hi un hotel de quatre estrelles.
Una altra de les victòries és l’empara que ha rebut l’antiga cooperativa d’allotjament de Ses Centcom Palma s’actualitzin i es perfeccionin”, assegura Fermosselle, que considera que s’ha volgut córrer massa.
La portaveu d’ARCA opina que el període d’al·legacions que es va obrir és un pur formalisme, perquè això implicaria un segon període per tornar a negociar els elements que s’introdueixen a la llista, i això, segons ells, “no succeirà perquè Urbanisme vol tenir aprovat el catàleg durant el 2018”.
Un dels casos que lamenten és l’esbucament de l’edifici regionalista del passeig de Mallorca, que varen demanar protegir i finalment va ser reemplaçat per un hotel.
L’Ajuntament de Palma assegura que estava mancat de valor patrimonial i que per això no va ser inclòs en el catàleg.