El PSIB critica l'organització del curs escolar: "Començarà amb problemes que no hi havia"
La secretària d'Educació, Amanda Fernández, ha lamentat l'impuls a l'educació concertada i ha agraït a les famílies el suport a l'escola en català
![La diputada socialista, Amanda Fernández, ha defensat la PNL de foment del català a les aules.](https://static1.ara.cat/clip/dfd47598-8420-418a-b28d-d057db0afc24_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
PalmaEl PSIB ha criticat la planificació del curs escolar que ha fet la Conselleria d'Educació d'Antoni Vera. "L'any passat, quan varen entrar al Govern al juliol, ja se'l varen trobar organitzat. Ara, el que ells han muntat començarà amb incertesa, dubtes i amb problemes que no existien", ha dit la diputada socialista i secretària d'Educació del PSIB, Amanda Fernández. L'objectiu de la Conselleria "és emmagrir l'escola pública i enfortir les empreses concertades", ha assenyalat en roda de premsa.
El primer problema amb què començarà el curs és el Pla de segregació lingüística, "amb el qual el PP combrega completament". "L'excusa era que estava acordat amb Vox, però el pacte que hi havia entre els partits s'ha romput i han continuat endavant", ha dit. Al Pla només s'hi han sumat 11 centres, tots concertats, dels prop de 400 que hi ha a les Balears. El pressupost previst era de 20 milions d'euros, però vista la poca adhesió només se'n gastarà un. Educació ja va dir que el sobrant es destinarà a infraestructures i a atenció a la diversitat.
Fernández també ha fet referència a l'elecció de llengua al primer ensenyament, que l'any que ve arriba a 4t d'Infantil (3 anys). El 80% de les famílies ha triat l'escolarització en català. "Però hi ha més de 1.300 famílies que han escollit el castellà, i la seva decisió entra en conflicte amb el projecte lingüístic i l'autonomia de cada centre. Qui haurà de parlar amb aquestes famílies? Seran els centres i no Prohens ni Vera", ha lamentat Fernández.
La diputada també ha recordat que la Conselleria ha suprimit el servei presencial de l'Institut per a la Convivència i l'Èxit Escolar (Convivèxit) a Menorca i Eivissa. Aquest òrgan és essencial a l'hora de donar suport als centres per tractar temes d'assetjament, risc autolític, conflictes, etc. "Quan hi ha un problema, els centres necessiten algú que sigui allà in situ per rebre un suport immediat", ha exposat Fernández. Per altra banda, tot el personal del servei de Convivèxit és nou. "Educació ha demanat a tècnics que se'n tornassin als seus centres educatius i l'exdirectora –Aina Amengual–, en veure la situació, va dimitir", ha explicat la diputada. El nou director, ja en el càrrec, és Antoni Vich.
Nomenaments a dit i reforç de la concertada
La Conselleria d'Educació ha nomenat a dit els directors dels Centres de Professorat (CEP) de Palma, Inca i Manacor, un fet que va avançar l'ARA Balears i que ha generat polèmica amb els directors cessats i els seus assessors. Educació va comunicar que no comptava amb el director de Palma, José Antonio Vega, ni amb el de Manacor, Ferran Casbas. En canvi, a qui era la directora del CEP Inca, María Jacoba Ximelis, li ha oferit quedar però com a secretària del centre. La directora del CEP de Calvià, Lorena Valenzuela, serà l'única que, en principi, mantindrà la plaça. Als CEP de Menorca i Eivissa la plaça s'ha tret a concurs, que és el procediment habitual.
Pel que fa als centres concertats, Fernández ha recordat que hi ha ajuntaments que han deixat perdre fons europeus per fer escoletes públiques, mentre que Educació ha concertat places. De fet, n'ha creat moltes més que de públiques. En la mateixa línia de potenciar la concertada, que per primera vegada a la història té una direcció general, el Govern va decidir que també es podran declarar d'Interès Autonòmic les obres d'ampliació d'aquests centres. Fins ara, aquesta figura es reservava a intervencions a serveis públics. La introducció del punt per fill d'antic alumne al futur decret d'escolarització també és una mesura que beneficia principalment els centres concertats, com també passa en el cas de l'adscripció directa de l'educació 0-3, ha exposat Fernández: "Tindrem escoles concertades a les quals els infants entraran amb 0 anys i en sortiran a 18".