Rànquing dels municipis amb més piscines a les Balears
Santa Eulària i Sant Josep n'han fetes 380 en dos anys
![Les Balears han experimentat un gran creixement de xalets en rústic, que omplen piscines i reguen amb camions d’aigua.](https://static1.ara.cat/clip/0b9d38ec-657d-4c2f-ab41-166b021d1a25_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
PalmaPalma és el municipi amb més piscines particulars legals, amb un total de 6.761, una xifra que no és especialment elevada si es compara amb Calvià, que en té 5.152 –s'ha de tenir en compte que a Palma hi viu pràcticament la meitat de la població de les Illes. De fet, el municipi calvianer n'ha fet més de 200 els darrers dos anys, segons les dades del cadastre. Els responsables de l'Ajuntament varen explicar a l'ARA Balears que, de moment, "no hi ha problemes de restricció d'aigua" i que, si s'autoritzen piscines, "és perquè la normativa ho permet". Marratxí ocupa la tercera posició en el rànquing de municipis de les Illes amb més piscines, amb més de 4.300. Un dels motius és que en aquesta localitat hi ha nombrosos xalets amb piscina.
A continuació hi ha Santa Eulària, amb 4246 piscines –els darrers dos anys se n'han fetes 250. La regidora de Medi Ambient del municipi eivissenc, Mónica Madrid, assenyala que l'Ajuntament intenta fer "una millor gestió de les piscines". De fet, el municipi ha donat un termini de tres anys als propietaris per posar-hi un comptador específic. “És la manera de controlar els consums i de prendre decisions a partir d’una informació molt més real”, afegeix.
A més, l’Ajuntament eivissenc baixa la pressió de l’aigua als particulars que superin els 250 litres de consum per persona i dia que marca el Pla hidrològic. “És una mesura que va començar el 2023 i ja ha tingut efectes en la reducció del consum. També hem enviat un escrit als 50 grans consumidors del municipi per recordar-los que aplicarem la normativa i quedaran amb menys servei”, adverteix la regidora.
Sant Josep de sa Talaia també forma part del club de municipis que ja superen les 4.000 piscines privades, i igualment ha experimentat un important creixement els dos darrers anys, amb 130 més.
A l'altre extrem, Escorca, amb menys de 30 piscines, i Banyalbufar, que ha tingut problemes greus d'abastiment d'aigua aquest estiu, són municipis que no han apostat per aquest model constructiu, normalment orientat al lloguer vacacional. Segons diferents experts consultats per l'ARA Balears, l'allau de piscines dels darrers anys té molt a veure amb aquest model d'allotjament, que ha crescut en oferta tant legal com il·legal.