El bou, el lleó i l'estrella coronant tres torres de la Sagrada FamíliaFRANCESC MELCION
BarcelonaEnfilat a més de 130 metres del terra (i correctament assegurat), un operari manipula cordes a les ales de l'escultura del lleó que ja corona la torre de Marc de la Sagrada Família. Aquests últims dies, part dels treballs a la basílica s'estan centrant a desmuntar les bastides que encara protegien les dues primeres torres dels evangelistes ja acabades, la de Marc, amb el lleó a dalt de tot, i la de Lluc, coronada pel bou. Les dues figures del tetramorf, fetes de marbre blanc i formigó, ja acompanyen l'estrella que avui fa tot just un any es va il·luminar per primera vegada a dalt de tot de la torre de la Mare de Déu, que, a l'espera d'acabar la de Jesús, és encara el punt més alt de la Sagrada Família (138 metres). Les dues noves torres, de 135 metres, s'il·luminaran per primer cop el 16 de desembre (un consell per a tothom que vulgui contemplar-les bé és situar-se al xamfrà de l'avinguda Gaudí amb Provença). Però aquesta vegada no hi haurà cap celebració solemne per presentar en societat els nous elements, s'aprofitarà la sortida del tradicional concert de Nadal per fer-los brillar per primera vegada.
La festa es preveu més gran l'any que ve, quan ja es confia tenir acabades les quatre torres dels evangelistes i la central, la de Jesús, aixecada fins a l'últim nivell i pendent de col·locar-hi el terminal i la gran creu-mirador que, a 172,5 metres d'altura, s'ha de convertir en el punt més alt de Barcelona. Per sobre dels 154 metres de l’Hotel Arts i la Torre Mapfre, però sense superar en cap cas Montjuïc, que era el límit que es fixava Gaudí.
Cargando
No hay anuncios
Operaris treballant a les torres de Marc i LlucFRANCESC MELCION
"Els evangelistes són un conjunt de quatre que fan com una aurèola al voltant de la torre de Jesús. I això ho veurem l'any que ve. El que ja tenim són les dues escultures que queden més a prop de l'estrella de la Mare de Déu", explica a l'ARA Jordi Faulí, arquitecte director de les obres, que també confia que la torre més alta pugui estar acabada entre finals del 2025 i principis del 2026, tot i que no s'aventura a posar una data a la culminació de totes les obres. La Sagrada Família acabada? Abans que la pandèmia ho aturés tot, la previsió era que el projecte estaria enllestit el 2026. I ara els responsables de l'obra consideren que encara és “precipitat” fixar un nou horitzó.
Cargando
No hay anuncios
A banda d'avançar en el conjunt de les torres centrals, també es treballa ja en els fonaments de la capella de l'Assumpta, i falten les cobertes de la nau central i les laterals. I falta, també, el que és el punt més espinós: la façana de la Glòria, que serà l'accés principal al temple. Inicialment es preveia que aquesta entrada creixés amb una escalinata cap al carrer Mallorca i obrís un accés diàfan que havia de comportar enderrocs en les dues illes de cases de davant (més d'un miler de pisos). I tot això depèn del planejament urbanístic que hi acabi aprovant l'Ajuntament, que està en converses amb totes les parts implicades per buscar un projecte que minimitzi de forma més que notable aquesta afectació. De moment, els responsables de l'obra defensen que tenen permís per avançar en els treballs en vertical en aquesta façana, on ja hi ha les portes de bronze fetes per Josep Maria Subirachs, i que calculen començar-hi a treballar el 2024.
Construint i restaurant
Els operaris-escaladors que aquests dies treballen en la retirada de bastides i estructures metàl·liques de les torres dels evangelistes coincideixen a les altures amb els equips que treballen en la restauració de la façana del Naixement, que es va començar a construir el 1891 sota les ordres directes de Gaudí. Les boles blanques de dalt de tot de les torres d'aquesta façana tornaran a tenir el mateix to que tenen ara les noves escultures dels evangelistes. Si ara ja hi ha el lleó i el bou, l'any que ve s'hi afegiran l'àngel (Mateu) i l'àliga (Joan). Tots, de marbre blanc. El ritme de construcció de les dues torres que queden serà ràpid perquè, com explica Mauricio Cortés, que és l'arquitecte responsable d'aquesta part de l'obra, tota la pedra ja està produïda i hi ha parts de les escultures que són obra Xavier Medina Campeny, que són replicables com les ales.
Cargando
No hay anuncios
L'interior de la torre de la Mare de DéuFRANCESC MELCION
Una de les coses que, com detalla Faulí, ha permès la nova tecnologia i que difereix del projecte original de Gaudí és poder eliminar els pisos que s'havien previst per aguantar l'estructura dins de les dues torres més altes. La de la Mare de Déu ja està feta amb un gran espai diàfan de 56 metres d'alt i amb 800 finestres triangulars que porten llum cap a la claraboia que cobreix l'absis. "Un dels espais interiors més bonics", a parer de Faulí. I la torre de Jesús tampoc no tindrà pisos interiors, però a l'espai central hi haurà l'escala i l'ascensor per poder accedir fins a la gran creu-mirador. Ara es treballa en el projecte executiu detallat de la creu per poder fer, l'any que ve, el prototip de la meitat d'un dels quatre braços. La creu que ho coronarà tot farà 17 metres d'alçada i passarà a ser l'element més alt de l'skyline barceloní.
Cargando
No hay anuncios
L'interior de la torre de la Mare de DéuFRANCESC MELCION
Propostes per reduir els enderrocs
Just abans de la pandèmia, l'Ajuntament va convocar una primera sessió de debat amb totes les parts afectades per la construcció de la façana de la Glòria per intentar acostar posicions sobre l'afectació que tindrien aquestes obres en els blocs de pisos del davant. Però el covid va deixar el procés congelat. I el consistori, que treballava amb la idea d'aprovar el planejament urbanístic que solucionés aquest conflicte abans d'acabar el mandat, ha mantingut trobades amb entitats veïnals per intentar consensuar una proposta que redueixi la xifra d'afectacions i garanteixi reallotjaments a la zona. Ja a la primavera va plantejar tres dibuixos diferents, i a l'estiu en va sumar un quart que generava més consens veïnal. Segons ha pogut saber l'ARA, els pisos afectats es reduïen al voltant d'un centenar, tot i que per confidencialitat cap dels actors implicats en la negociació no dona detalls de les propostes. El que quedaria descartat són les afectacions en la segona illa de cases, la que queda més allunyada de l'entrada del temple, i que també tenia enderrocs si s'obria la gran avinguda fins a la Diagonal.
"És un tema que s'hauria de desencallar de seguida, perquè si hi ha un canvi de govern tot pot tornar a la casella de sortida", avisa Gabriel Mercadal, de l'associació de veïns, que recorda que al final del mandat de Xavier Trias ja es va fer una proposta que reduïa l'amplada de l'avinguda i el nombre d'enderrocs i que va acabar quedant en res. "Estem a l'espera, però amb el poc temps que queda ja no tenim gaire fe que ho desencallin", afegeix Salvador Barroso, de l'associació d'afectats, que ha recorregut per la via contenciosa el pla especial que l'Ajuntament va aprovar el 2019, quan es va concedir al temple la llicència d'obres que no havia tingut mai. Defensen que l'escalinata no forma part del projecte original de Gaudí i ho argumenten amb punts com un informe de la comissió de patrimoni històric-artístic del ministeri d'Educació i Ciència, que, el 1975, quan va ser consultat per l'Ajuntament, va permetre aixecar el bloc de Núñez y Navarro en aquest emplaçament del carrer Mallorca.
L'arquitecte responsable de les obres del temple, Jordi Faulí, al seu torn, defensa que el de la façana de la Glòria és un tema que s'haurà d'abordar amb "tranquil·litat" i que caldrà trobar "una solució justa per a tothom que permeti acabar el projecte de Gaudí". I admet que això no vol dir que les escales hagin de tenir una mida concreta. Assegura que, el 1903, Gaudí ja va mantenir converses amb l'Ajuntament i que va trobar acceptació amb la idea que el temple pugui estar prou elevat per tenir un accés per sobre del carrer, que volia un atri davant de l'entrada principal.