L'alumnat de la UIB dels grups grans farà classes semipresencials
Els estudiants universitaris dels grups mitjans i petits podran rebre les classes a les aules
![Presentació del curs 2020/21 de la Universitat de les Illes Balears](https://static1.ara.cat/clip/6bbdf13e-bc23-47b3-9d8d-7d811223f8cb_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
PalmaLa UIB prioritzarà la programació presencial dels grups mitjans i petits per reduir la capacitat màxima de les aules. L'alumnat dels grups grans, assistirà, de manera rotativa, a sessions presencials i en línia sense la presència física de l'alumnat, o de la mateixa manera però amb la presència d'una part dels estudiants.
Les assignatures de pràctiques de laboratori i clíniques, i les d'informàtica, aules de música, plàstica o espais per a educació física es programaran de manera presencial, i quan sigui necessari s'utilitzaran equips de protecció i altres mesures de prevenció del contagi del covid-19. Actualment al campus hi ha 144 aules per a docència teòrica, en les quals s'impartiran les gairebé 1.000 assignatures previstes per al primer trimestre.
Tot i que els denominats grups grans de la Universitat són els que superen els 70 alumnes, el criteri no serà només la xifra, sinó també la dimensió de les aules. Sense poder saber encara la xifra concreta de grups d'aquest tipus, el rector de la UIB, Llorenç Huguet, sí que ha comentat que són les facultats d'Economia, Dret, Educació i Filosofia les que tenen més aquesta problemàtica. El que sí que ha assegurat és que hi ha espais a la Universitat per poder dur a terme el pla de presencialitat adaptada previst per al curs 2020-2021.
Huguet també ha explicat que la despesa extra per poder respectar totes les normes contra el covid-19 i continuar amb la vida acadèmica dins aquest context de pandèmia ha suposat a la UIB una despesa de 850.000 euros, una xifra que ha traslladat a la Conselleria d'Educació i que, segons el rector, ha estat acceptada. D'altra banda, ha remarcat que encara s'ha d'invertir a acabar d'adaptar totes les aules per poder fer classes telemàtiques amb càmeres web i altres dispositius. També ha apuntat que espera que els 400 milions que el Ministeri destinarà a l'educació superior siguin finalistes, tot i que encara desconeix els doblers que haurien d'arribar a les Illes, perquè Madrid no ha anunciat els criteris de repartiment.
La capacitat tecnològica per a la impartició de classes telemàtiques de la UIB, segons Huguet, està garantida. De fet, ha destacat que el curs passat va haver-hi 6.000 connexions al mateix temps i la xarxa va suportar aquest volum de connectivitat. Així i tot, es farà un estudi de necessitats per augmentar els recursos del sistema informàtic. També destaca que l'any passat el 95% del professorat i el 85% va seguir les classes online. El rector ha destacat que, com que "l'alumnat és millennial, està avesat a aquesta realitat", un fet que facilita l'educació a distància.
Preparats per a altres escenaris
Joan Frau, vicerector de Docència de la UIB, ha explicat que, tot i que es fa feina perquè el curs 2020-2021 es desenvolupi amb la màxima normalitat possible, també s'ha treballat per preparar-se per a tres escenaris més: confinament total, tancament d'un dels edificis per covid-19 i que un municipi o una barriada quedin confinats i això pugui afectar l'alumnat i el professorat. "Es contempla la possibilitat de fer un canvi sobre la marxa", ha comentat Huguet.
El servei de prevenció de la UIB està fent una avaluació de risc del contagi del covid-19 a tots els professors. En cas de suposar un perill per a un docent fer les classes de manera presencial, les podrà fer online. Els estudiants que també siguin població de risc, després de remetre tota la informació mèdica adient, disposaran d'un itinerari d'avaluació diferenciat.