Cinc grans reptes d'aquesta fira de Frankfurt
Seleccionem algunes de les tendències i novetats del sector editorial que marcaran els pròxims mesos
![El president d'Ucraïna, Volodymyr Zelensky, s'adreça a l'audiència mitjançant un vídeo-enllaç a la Fira del Llibre de Frankfurt a Frankfurt del Main, a l'oest d'Alemanya, el 20 d'octubre de 2022](https://static1.ara.cat/clip/991dd962-9739-4e90-a15a-df1b9365b0fc_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
BarcelonaLa jornada laboral dels editors, agents, autors i tants altres professionals del món del llibre presents a la fira de Frankfurt no acaba quan els pavellons tanquen les portes. Fins a altes hores de la matinada, la terrassa i el vestíbul de l'Hotel Frankfurter Hof es converteixen en un hub on les converses sobre negocis –i, amb sort, també literatura– flueixen acompanyades d'una mica d'alcohol. Les copes de vi i les cerveses duren potser més del compte a causa del preu: costen 22 i 7 euros, respectivament. L'endemà al matí, l'activitat a la fira comença a les nou en punt. Tot i la impossibilitat material d'abastar la desmesurada quantitat d'informació que circula per la fira, seleccionem cinc tendències i reptes del sector que estan d'actualitat i que el lector corrent potser encara no coneix.
Exportar mort o cultura
Zelenski i la cultura ucraïnesa, un dels grans focus d'atenció de la fira
Al migdia Volodímir Zelenski, president d'Ucraïna, es connectava amb la fira a través de videoconferència per animar els editors a conèixer millor el país a través de la seva cultura. "Hi ha dues grans absències a Frankfurt, l'Iran i Rússia, dos llocs on a més d'acabar amb les vides de la població també s'ataca els seus escriptors i artistes –deia–. Rússia exporta mort. Nosaltres volem exportar cultura".
El pavelló ucraïnès i les activitats amb autors de prestigi del país com Iuri Andrukhóvitx han estat un dels grans focus d'atenció de la fira. Enmig de la hiperbòlica programació, però, s'hi ha colat un autor rus, Mikhaïl Xixkin, inèdit en castellà i català. Xixkin s'ha mostrat molt crític amb Putin des de l'inici de la invasió i a Frankfurt ha recordat un cop més "la necessitat urgent de derrocar el seu règim".
La força de l'audiollibre i de TikTok
La literatura també s'escolta i es mira
Els països nòrdics continuen exportant novel·la negra –una de les últimes sorpreses és Charlotte Al-Khalili amb Malström–, però també s'han convertit en un dels principals consumidors d'audiollibre. A Suècia, un de cada deu habitants està subscrit a alguna plataforma per escoltar llibres, i el mercat de l'audiollibre va créixer un 14% el 2021. "És una tendència que creix als països nòrdics, però també de cara a la contractació de traduccions –comenten des de l'agència barcelonina Casanovas & Lynch–. Quan intentes vendre algun dels teus autors de seguida volen saber si el llibre podria funcionar també en format àudio".
Entre els molts continguts que es vehiculen i promocionen a través de TikTok hi ha el llibre. "Els booktokers són influents perquè parlen de llibres de forma molt personal i emocional –comenta Tobias Henning, director general de l'empresa a Alemanya–. De moment, els gèneres que més es comenten per TikTok són els thrillers i la novel·la romàntica". A la Xina, els influencers més populars d'aquesta plataforma ja mouen un volum de negoci tan gran com els tres principals canals de comerç electrònic. La promoció del llibre es transforma ràpidament (i gràcies a vídeos de pocs segons).
El poder creixent de les dones
Bodour Al Qasimi, una princesa editora als Emirats Àrabs
La CEO de Penguin Random House, Núria Cabutí, recordava avui en una xerrada que les dones "cada vegada ocupen més posicions de poder al sector editorial". Entre elles hi ha Bodour Al Qasimi, princesa dels Emirats Àrabs Units i editora que s'ha convertit en la segona dona presidenta de l'Associació Internacional d'Editors en 125 anys d'història. "La pandèmia ha empitjorat la pirateria digital, i també s'ha viscut un retrocés en matèria de llibertat d'expressió", explica. La regió de Sharjah, als Emirats Àrabs Units, s'ha convertit, al llarg de l'última dècada, en clúster editorial. El mercat editorial s'expandeix als països àrabs, a la Xina i al sud-est asiàtic. El pròxim pas és aconseguir que els seus autors tinguin una presència més gran a Occident.
Com canviarà el sector, la crisi del paper?
El servei a demanda, una possible solució al problema
L'augment del cost de l'energia i del preu del paper (sumat a l'escassesa d'aquesta matèria primera) és una novetat global que, sumada a la inflació, pot fer molt de mal al món del llibre. "L'encariment dels costos de fabricació pot canviar les dinàmiques actuals del sector –diu David Taylor, vicepresident del grup britànic Ingram–. Fins ara imprimíem els llibres abans de vendre'ls. Ara, gràcies al print on demand [servei a demanda] podem vendre primer el llibre i després imprimir-lo. Aquesta tecnologia ha millorat molt durant els darrers cinc anys". A Ingram el preocupa més la inflació sostinguda. "Si no s'atura en els pròxims mesos, tindrem un gran problema", avança.
La recerca de nous escenaris literaris
De Sri Lanka a les illes Comores i Malàisia
El recent premi Booker a Shehan Karunatilaka per The seven moons of Maali Almeida [Les set llunes de Maali Almeida] ha convertit aquesta sàtira política en una de les novel·les més perseguides pels editors. Ambientada a Sri Lanka, evidencia la voluntat creixent d'incorporar nous escenaris al panorama literari.
En aquesta línia, Marleen Seegers, de l'agència californiana 2 Seas, recomana la novel·la de Touhfat Mouhtare Le feu du milieu [El foc interior], ambientada a les illes Comores: "És una història d'aprenentatge meravellosa, que no recorda a res que hagi llegit abans". Des de l'estand de Malàisia, la professora universitària i crítica literària Asmiaty Amat aposta per tres autors del país: Ruhaini Matdarin, Azmah Nordin i Abdul Samad Said. "Matdarin i Nordin són dues de les novel·listes més reconegudes del moment, i Samad Said és un clàssic vivent malai", assegura.